35 
farmakognoziji obaziralo samo na fiziografski opis i mikroskopiju 
droga, a u novoj se obazire na sva pitanja o drozi osim njezinog 
fiziološkog djelovanjal (Farmakologija). 
Dva su najvažnija stanovišta s kojih polazimo kod istraživanja 
droga, a to su kemičko i botaničko stanovište. Od osobito je ve- 
like važnosti kemičko stanovište i od veće je važnosti nego bota- 
ničko. Kemičko je stanovište svakako važnije od botaničkog, jer 
mi drogu upotrebljavamo radi njezinih kemičkih sastojina a ne 
možda radi toga, što je ona plod, sjeme, kora ili korijen, što ima 
tri ili četiri reda palisada, što su se stanice teste, perikarpa, mezo: 
fločma itd. kombinirale ovako ili onako. Farmakokemija kao posebna 
grana i to glavna grana farmakognozije treba da istraži, koji kemički 
spojevi djeluju ljekovito, da li su ti spojevi u biljci preformirani ili nisu 
preformirani, treba da istraži kemijsku narav dotične supstancije t. 
j. treba da tu supstanciju razori, razgradi i da vidi koje grupe 
kem. radikala sačinjavaju skelet te supstancije odnosno koji radikali 
prouzrokuju dotično fiziološko djelovanje. Fitokemičko istraživanje 
u farmakognoziji ide — in ultima linea — i za sintezom kem. 
djelatnih supstancija. Sjetimo se samo sinteze atropina,? cocaina, 
piperidina etc.! Koliko se polje za rad otvara u farmakognoziji! 
Ta sjetimo se samo najnovijih istraživanja u području alkaloida,? 
glikozida,* alkaloido-glikozida, smola5 itd. itd., koje je učinila -far- 
makokemija! Tko pozna literaturu o tijem istraživanjima, zar ce 
on moći ustvrditi, da na tom području farmakognozije nema pro- 
blema, nema pitanja za rješavanje?! Uzmimo n. pr. kininovce i 
istraživanja o njima. Zar farmakognostička istraživanja o njima ne 
riješavaju probleme, zar ne riješavaju, šta je kinin, koja mu je dje- 
latna jezgra"! Zar u farmakognoziji kininovaca ne dolazimo osim 
kemičkog problema još i do problema o tom: nije li moguće raznim 
operacijama“ postići, da se poveća sadržaj na kininu a umanji onaj 
1 Mitlacher; Pharmakognosie p. XIII.— XXIV. 1909, »Die Aufgabe 
der Pharmakognosie bestehet darin die Drogen nach allen Richtungen hin, 
mit Ausnahme ihrer physiologischen Wirkung. kennen zu lernen, korckt zu 
beschreiben und unter algemeinen Gerichtspunkten miteinander zu verknüp- 
fen«. — Sravni poglavlje: Inhalt und Aufgaben der Pharmakognosie, str. XII. 
> Oesterle: Grundriss der Pharmakochemie. 
3 Pietet: Pflanzenalkaloide i Schmidt: Uber die Frforschung der 
Konstitution u. die Versuche zur Synthese d. Pfanzenalkaloide 4 svezka 
1900— 1904. 
* Rijn: Glykoside. 
5 Tschireh: Harze und Harzbehälter. 
6 Domac: Uputa u farmakognoziju p. 237. 
