36 
na drugim nuzgrednim alkaloidima? Kako je to farmakognozija 
riješila kod kininovaca u pozitivnom smislu, nastaje onda pitanje, 
ne bi li se moglo! i kod drugih droga to isto učiniti kao što se 
je učinilo kod kininovca? »Kod svih je gotovo kulturnih bilina 
postignut — veli Tschirch — veći sadržaj na vrijednim spojevima. 
Zašto to kod ljekovitog bilja ne bi bilo moguće? -- Osvjedočen 
sam, da ćemo mijenjanjem kulturnih uvjeta, pomnim izabiranjem 
prikladnih rasa, možebit križanjem i kalamljenjem i drugim sred- 
stvima postići sjajnih uspjeha i postići željeni cilj« (povećanje dje- 
latne a umanjenje nedjelatne supstancije u dotičnoj drozi). 
Što se farmakokemije tiče istraženo je u farmakognoziji i to 
potpuno istraženo samo oko 120 droga. U ljekarstvu i pučkoj me- 
dicini se upotrebljuje oko 2—3000 droga, od kojih je farmakokemički 
istraženo samo 120, pa zar to da nije ogromno polje za istraživanje, 
zar da u toj znanosti nema pitanja, problema, sa kemičkog stanovišta, 
i to mnoštvo pitanja koja se imaju riješiti. Nije li farmakognozija u tom 
pogledu i nad organskom kemijom, jer riješava ista pitanja kao i 
org. kemija (radi naime o rastvorbi? djelatne supstancije pa o sintezi 
produkata rastvorbe) a uz to ima veliki, čovječanski, filantropski 
cilj, ima na zastavi napisano: saluti aegrorum?! Niječe li tko dakle 
da je farmakognozija znanost, smije li on tvrditi da je org. kemija 
znanost?! Nijekati probleme farmakognozije ne znači li to i nije- 
kati svu onu znanost, koja kuša i nastoji ustanoviti odnošaj fiziološ- 
kog djelovanja i radikala, koji to djelovanje prouzrokuju?! (sravni : 
Frinkel - Arzeimittelsynthese ; Spiegel- Chemische Konstitution und 
Physiologische Wirkung). Trigonelin se zagrijevanjem sa HCI raz- 
graduje na nikotinsku kiselinu i metilni klorid. Sintezom metilnog 
jodida i kalijskog nikotinata dobivamo trigonelin. Slično su razgra- 
deni guvacin, arecaidin, arecain, arecolin (kasnije su i sintetizirani) 
koniin, piperin, piperidin i t. d. Ne upotrebljuju li se kod tog is- 
traživanja metode organske kemije?! Nijekati dakle ta farmako- 
gnostička istraživanja ne znači li to nijekati i organsku kemiju?! 
! Tschirch: Budućnost farmakognozije. Farmaceutski vijesnik 1910. 
br. 2—6. ; 
* Da upozorim na vanrednu sličnost na istraživanju farmakognozije i 
org. kemije navest ću samo jedan primjer: Fischer je istražujući bijelanko- 
vine, njih najprije razorio i dobio različite amido — kiseline koje je onda 
kondenzirao u dipeptide, tripeptide i polipeptide. Perkin je razorio rotlerin 
(dobiven iz kamala) i dobio floroglucin i njegove derivate i homologe. Böhm 
i njegovi učenici pokušaše sintetizirati antelmintika kao što je Fischer po- 
kušao bijelankovine sintetizirati. Sravni: Oesterle —- Phytochemie. 
