38 
i otpravljanja. Uočiv sva pitanja, koja treba farmakognozija riješiti, 
mogli bi ju razdijeliti, kao što je to Tschirch doista i učinio na: 
1.) farmaköergasiju (îoyzotz-kultura); 2.) farmakočmporiju  (čurogtz- 
veletrgovina); 3.) farmakodiakosmiju (dazoguetv-sortirati); 4.) far- 
makobotaniku (sistematika, morfologija, anatomija, fiziologija, pato- 
logija); 5 farmakokemiju; 6.) farmakozoologiju; 7.) farmakogeo- 
graliju; 8.) farmakofiziku ; 9.) farmakohistoriju; 10.) farmakočtno- 
logiju i 11.) farmakočtimologiju. (Tschirch: Handbuch der Phar- 
makognosie str. 6). | 
Da bi farmakognozija mogla biti prava znanost t. j. da bi mogla 
rješavati farmakokemicke i farmakobotaničke probleme morao bi i 
farmakognostički zavod imati uz uređaj za mikrokopiranje i za bo- 
taničko istraživanje i farmakokemički laboratorij. Budući da redovno 
ili da se bolje izrazim skoro svi farmakognostički zavodi osim 
. [schirchovog u Bernu nemaju farmakokemički institut i laboratorij, 
to je baš manjak na farmakokemičkim institutima i jedan od glav- 
nih razloga, što se farmakognoziju ne smatra pravom znanosti i 
to zato jer se onda farmakognosti bave većim dijelom farmakobo- 
tanikom i primijenjenom farmakognozijom pa to na nevježe čini 
utisak kao da je farmakognozija samo primijenjena botanika ( Wa- 
renkunde) t. j. da ona nije znanost. 
Prije nego završim, da samo još nešto spomenem! U hrv. 
zemljama ima dosta, dosta ljekovitog bilja, ima dosta — da se farma- 
kognostički izrazim — što oficinelnih, što neoficinelnih droga. Kako 
različiti kem. sastav zemlje upliva na kem. sastojine, na djelatne 
supstancije biljke i to kod jednih više, a kod drugih slabije, pa 
kako se u različitoj dobi, starosti biljke nalaze redovno različiti 
percenti djelatne supstancije, kako treba uslijed promjene podneblja. 
jedne biljke podvrći istraživanju njezine djelatne supstancije i po- 
tražiti eventualno metode, koje bi povećale percente djelatnih sup- 
stancija — to se i za farmakognostička istraživanja hrv. biljaka a 
i tuđih k nama prenešenih otvara vanredno široko polje. Područje 
je za istraživanja i to ponajviše farmakokemička jako veliko, tre- 
balo bi samo farmakobotaničkom uređaju farmakognostičkog zavoda 
našeg sveučilišta dodati ili da se bolje izrazim, trebalo bi osnovati 
farmakokemički institut za organske analize po uzoru farmakognistič- 
kog laboratorija, prvog i upravo uzor-laboratorija na svijetu, kako ga 
je uredio prof. Tschirch u Bernu. Uz vanredno malene žrtve sa strane 
hrv. vlade, uz 4--6000 K., lako bi se osnovao i mogao osnovati far- 
