42 
odpada na domace moluske 89 vrsta u 2995 kom., no već g. 1810. 
sabrao sam u okolini. grada Karlovca 40 vrsta u 1500 komada ; 
o. 1874. pribilježio 48 vrsta za okolinu Lukovdola i Severina 
te malone sve poklonio narodnom muzeju, kao i puno toga što 
sam pribrao u okolini Lepoglave, a g. 1908. dospije u naš muzej 
ostatak moje zbirke od 1159 komada. 
Godine 1902. prošao sam uzduš i poprijeko Kalniéku goru, 
da joj upoznam floru. Tom sam prilikom sabirao i mekušce, koje 
nam dr. Sloser »ne bilježi«. (V. Kalnička gora sa svoje priro- 
dopisne znamenitosti. »Rad« Jugosl. Akad. knj. XI. U Zagrebu 1570.). 
Dok je malokofauna Dalmacije i Hrvatske ušla, ako i ne pod- 
puna, u Brusinove »Prineske«, nismo iz Slavonije poznali ni puža, 
ni pužića. Ovo je ponukalo prof. Erjavca, da ispita malakofaunu 
slavonsku i toga se radi zaputio u Slavoniju prvi puta g. 1870., 
drugi puta g. 1871., kojom se je prilikom, kako je to s početka 
običajno, taknuo onih mjesta. što leže uz glavna prometala. Na 
temelju pribrane građe mogao je Erjavec napisati radnju: »Sla- 
vonija u malakologičnom pogledu Sustavni popis 
slavonskih mekušaca kopnenih i slatkovodnih«, koja 
je Stampana u XXXI. knjizi »Rada« Jugoslav. akademije g. 1875. 
(P..69.—81.). 
Iz ove radnje razabiremo, da je Erjavec ubrao 86 vrsta, 
među njima tri »dvojbene«, koje u radnji označuje +. Od ovih živi 
na kopnu 51 vrsta, u vodi 35 vrsta, dok se je do onda poznalo 
za Hrvatsku 170 vrsta od kojih je 117 kopnenih i 93 vodenih. 
Isključivo slavonske bijahu vrste: Daudebardia sp, Fru- 
ticicolarubiginosa,Limnaea Silesiaca, Planorbis 
vortex i Neritina transversalis. Dvojbene su (po Erjaveu): 
Helix bidens, H.:umbiliearis’i H. arbusto 
Daudebardiu Erjavec »nije« odredio, a po opisu, da se slaže 
sa D. nivalis iz Sicilije. Našao je u šumi pod trulim lišćem i 
vlažnim kamenjem na Fruškoj gori poviše manastira Opova. 
Kako je Srijem samo nastavak goleme dunavske nizine, mni- 
jem, da bi slavonska Daudebardija bila bliža njezinoj malokofauni, 
nego li sicilskoj, pak ide možda Erjavéeva vrsta toga roda pod. 
D. rufa Fer. koju nam Haza y bilježi za faunu Budimpeste!. 
1 Die Mollusken-Fauna von Budapest mit besonderer Rücksichtnahme 
auf die. embryonalen u. biologischen Verhältnisse ihrer Vorkommnisse. Mit 
15 Tafeln u. Abbildungen. Kassel 1881., p. 33. 
