AR 
Palisa je opažao na ekvatorijalu c. kr. zvjezdarnice u Beču 
od 27 palaca, a Pechüle na ekvatorijalu zvjezdarnice u Kopenha- 
genu s otvorom od 360 mm. On je odredio i velicinu planeta 
sa 129. | 
Tim bi bila iscrpljena meni do sada poznata historija planeta 
»Croatia«. Nadam se, da ću ju moći kasnije popuniti još kojim 
opažanjem iz godina 1907.—1909. U godini 1910. planet Croatia 
nije došao u opoziciju. Poradi toga iz te godine nema nikakvih 
opažanja, niti će ih biti. Tek u godini 1911. doći će opet u opo- 
ziciju, pak će biti prilike o njemu ovdje ponovno izvijestiti, Kako 
mu je staza do sada izračunana iz tri opažanja, bila bi zahvalna 
zadaća tu stazu popraviti. 
V. Planet Croatia u obitelji Sunca. 
Iz elemenata staze našega planeta (str. 69.) priopćujem neke 
izvode, makar da su oni za stručnjaka u njima sadržani. Činim to 
s obzirom na općeniji interes ovoga planeta za nas i okolnost, da 
nije svatko toliko stručnjak, da te izvode neposredno čita iz elemenata. 
Veliki se i mali planefi našega sunčevoga sustava gibaju oko 
Sunca u elipsama, koje su dosta nalik na kružnice. Ravnina sve- 
mirskoga prostora, u kojoj je elipsa Zemlje, zove se »ravnina 
ekliptike«. Njezin je položaj poznat. Elipse svih drugih pla- 
neta su u ravnicama, koje su spram ravnine ekliptike priklonjene 
pod razmjerno malim kutima, pak ju poradi toga sijeku. 
Neka bude u priloženoj slici € A C,, 
B takova elipsa sa svoja dva žarišta u 
£' i F, i središtem u O. U žarištu 7 neka 
bude Sunce, dok se planet Croatia giba 
oko njega smjerom C A C, BC. CC, 
= 2a zove se >»velika osovinas, a 
MN 26 »mala osovına« elipse. 
Oblik i dimenzije te elipse odre- 
đeni su dvjema veličinama: „eks- 
centricitetom“ i parametrom“. Ekscentriciteta elipse 
(e) zove se omjer: daljina žarišta # od središta O prama velikoj 
ži F Pai l 
poluosovini, dakle e = de = = Parametar (7) elipse je te- 
tiva u žarištu 7, okomita na velikoj osovini, dakle $ = AB. Ako 
