Pac, 
De E 4 1000 ide — 1:000, 
izlazi : 
najveća daljina Croatie od Zemlje: D = 4289 neb. met.; 
najmanja daljina njezina od Zemlje: 4 = 1'971 neb. met. 
U toj najmanjoj daljini od gotovo 2 neb. metra ona je tek 
zvjezdica veličine 129, dakle na svaki način veoma malena 
nebeska kugla. 
Ako se njezina srednja daljina od Sunca a = 3'130 neb. m. 
isporedi sa srednjim daljinama prvih 5 velikih planeta od Sunca, 
za koje imamo: 
Merkur .... a = 0387 neb. met. 
Mems... Ra e 5 
Zemija cia. e = Lebo. Li 
Mais I 2 = 1924. x 
Tunis :;. di = 20, x 
izlazi, da je staza Croatie u roju malih planeta između Marsa i 
Jupitera, kojih je do konca godine 1909. bilo poznatih 674, bas 
nekako u sredini između staze Marsa i staze Jupitera, nešto blizu 
Marsa. 
Nebeska je Croatia dakle mala kuglica, malen svijet, u obi- 
telji našega Sunca, od zemaljske Hrvatske u svemiru prilično dalek. 
Kolika je nebeska Croatia, o tom ne znamo ništa pouzdana, 
a teško da ćemo išta i saznati. Osim četiriju najvećih planeta u 
tom roju (Ceres, Pallas, Vesta i Juno) svi su drugi tako maleni, 
da se i u durbinu vide kao točke, a ne kao pločice. Poradi toga 
im se premjeri ne dadu mjeriti mikrometrički osim kod pomenutih 
četiriju, a i ta su mjerenja veoma nesigurna. Barnard je na pr. 
dobio za primjere pomenutih četiriju najvećih planetoida bro- 
jeve 768 km, 483 km, 385 km i 193 km [spram 12,756 km za 
Zemlju), dok su drugi dobili posve drukčije brojeve. Argelander 
je poradi toga smislio drugi postupak, po kojem bismo došli do 
pravih premjera tih liliputanskih svjetova. Sjaj je planeta očito za- 
visan o njegovoj veličini, o njegovim daljinama od Sunca i Zemlje 
i o njegovoj snazi za odbijanje sunčeve svjetlosti (,albedo“), koja 
se je kod velikih planeta Saturna, Jupitera, Venere i Merkura po- 
kazala ojednaka, dok je kod rumenoga .Marsa mnogo manja. Kako 
i mali planeti pokazuju od prilike boju kao i spomenuta 4 pla- 
neta, bit će im albedo jednak albedu onih planeta. Iz ovakvih 
fotometričkih mjerenja mogu se premjeri planeta bar nekako oci- 
