gi 
toga korita po dnu jezera, nalaze se veće i manje jame (ponori). 
Ima ih do 50. Različitog su oblika, a neke je voda međusobno i 
spojila. Neke imaju strme stijene, a druge položite. 
Za neke ponore znadu ljudi, kada su i postali, a drugima, koji 
su pred nekoliko godina vodu proždirali, zametnuo se trag; voda 
ih je naplavila i zatrpala. Dogodi se, da se koje godine otyori i 
koji novi ponor, koga prije na onom mjestu nije ni bilo. To je 
nastalo uslijed rovanja podzemne vode, pa se uslijed toga ovdje 
koji put osjete i lokalni potresi. Narod kaže tim ponorima, također 
i »žderala«, jer proždiru vodu, akoprem tim imenom najčešće na- 
zivlju najdonji dio svakog ponora, gdje se voda u škuljama pod- 
zemno gubi. Veće jame (ponori) nose imena, kao: Savinka, Pećina 
Grčevićka, Tomašićka, dvije Jandrićke, Veliki i Mali Kotlić, Mri- 
linka, Jakičinka, Salatinka, Sekizovica, Bučalica, Okrugljak i dr. 
Od svih tih ponora najzanimljiviji je t. zv. »Bezdanka« 
ili »Perina jama« a neki hoće, da se zove i »Štefanijin ponor«, 
valjda po tom, što je po bivšoj nadvojvotkinji posjećen god. 1888. 
»Bezdankom« je nazvan radi toga, jer narod za ovakva duboka 
mjesta drži, da su bez dna. Perina jama ili »Perinka« nazvan je 
po tom, što je u nju u istinu pala g. 1888. neka suluda žena, 
Pćra Skenžić i dakako zaglavila. 
Ovo je glavni ponor lijevog rukava Gacke, jer se u njega 
izlijeva sva Gacka načinom, kako je gore opisano. Nalazi se odmah 
iza vodopada nekih 150 koraka. Za postanak mu se ne sjeća nitko. 
Stariji ljudi kažu, da prije nije bio tako širok, kao danas, ali ga je 
voda vremenom proširila. 
Želio sam uvijek, da se ovaj ponor u svojoj dubini pretraži 
i pogleda. Pošto je to troškom skopčano, jer je trebalo vodu na . 
početku kanala, koji ju svađa u ovaj glavni ponor, — odstraniti, 
mogao sam to polučiti jedino uz pripomoć g. Cvjetka Wur- 
stera, kr. kot. inžinira u Otočcu. Dne 4. rujna 1902. spustih se 
po učvršćenim ljestvama i užetima sa gosp. Pepom Heneber- 
gom, Vlatkom Vidmarom i Matom Radatovićem. Od 
površja zemlje, pa do dna dubok je 40 m. Pri površini do 4 m 
visine je naslaga pjeskulje, a pod ovim se spuštaju koso naslage 
vapnenca. U toj naslagi kao da je probušena do dna kroz kamenje 
široka cijev poput dubokog bunara. Mjestimice po tom stijenju vise 
omašne sige. Mišljasmo i dalje poći, ali se prevarismo, jer smo na- 
išli na podzemnu vodu, dolazeću sa sjevero-istočne strane, koja teče 
