95 
Razlijevanjem po Švičkom jezeru (donjem) kao i po potonjim 
udaljenim jezerima, natapaju se godimice tamošnje livade. To bi 
bilo od koristi, ali jer tim razlijevanjem dolaze mnoge mlinice u 
Švici svakom godinom pod vodu, koja ih obrušava, biva ta velika 
voda i od štete. Koji put ostane tako velika voda na livadama i 
početkom ljeta, prekriva ih, te ljudi ostanu bez svojih sjenokoša, 
Tim je i opet štetu nanijela. »Da se tomu predusretne, dala je vi- 
soka vlada ponore očistiti i proširivati u razdoblju od godine 1869 , 
pa do pred desetak godina. Počam od one godine osnovama je 
regulacija cijeloga lijevog rukava Gacke od Otočca do Švice, a od 
god. 1872. do 1885., radilo se je na tom. Svrha te velike regula- 
cije bila je osušiti močvare kod Otočca i Švice i ovdješnje okolice, 
da se tim poboljšaju gospodarstveni i zdravstveni odnošaji ovoga 
predjela. Regulatorne radnje stajale su preko 200.000 for., pa je 
svrha donekle i polučena«. (»Nar. Nov.« br. 248. g. 1898.). 
Neki ponori, koji su tada pročišćeni i u dnu prošireni, vre- 
menom su se zatrpali, da im danas jedva mjesto raspoznaješ. Za- 
mašna je korist, što je tada iskopan jarak u glavni ponor, te njime 
vodu cijelo ljeto u isti odvodi. 
Držim, da se je moglo tim novcem, koji je Pr za 
čišćenje ponora, prokopati daljnji kanal od onoga, kojim se Gacka 
vijuga kroz donje jezero. To je donekle i učinjeno, ali nije toliko, 
oda voda odmah svoj put nastavlja, već istom onda, kada je isto 
jezero ispunila. Tada bi voda otjecala odmah dalje, do zadnjih po- 
nora, za koje misle, da bi svu vodu mogli progutati. To pako ne bi 
oni mogli, jer ih i sad voda zagušuje, ali bi bar jezero tada počelo 
odavle rasti. Tada bi jezero napredovalo obratnim putem, nego što 
ga prije spomenuh, t. j. prama vodopadu i tada možda ne bi za- 
tapala niti jedne mlinice.! Nema dakle svrhe čišćenju i proširivanju 
ponora, jer su oni međusobno i podzemno vezani, dodavajuć jedan 
drugomu vodu, uz to još dolazeća im voda odozgor, mora da ih 
zagušuje. To razlijevanje ponora biva dosta brzo, jer su valjda pod- 
zemni kanali mjestimice i uski (što je i jasno, kad se pomisli, da 
prolaze kroz sloj vapnenca), a veću količinu vode ne mogu naglo 
odvađati. | | 
Čim je više ljeto na domaku i koncem proljeća, počne to 
veliko jezero padati, a pada istodobno i u onim napunjenim oda- 
1 Dok bi voda doprla do vodopada, već bi tad nastalo i vrijeme ma- 
njih oborina, a zgrade na vodopadu ostale bi cijelu godinu na suhom. 
