Medicina i prirodne nauke. 
(Prema predavanju dra Radenka Stankovića na mjesečnom sastanku 
»Hrv. prirodoslovnog društva“ 18. veljače t. g.) 
Osobina većine ljudi je, da kod krupnih dogodjaja ili stvari 
znadu ili ono što je kranje ili ono što je sasvim sporedno. Tako 
na pr. o Christovoj nauci i Christu mnogi znadu samo toliko, da je 
Christos razapet bio, o Tolstoju znadu, da je živio kao mužik (seljak); 
iz Darvinove teorije zna se obično toliko, da je čovjek postao od 
majmuna, pa tako i o medicini i liječniku zna se toliko samo, da 
se u medicini uči liječiti i da liječnik piše recepte. Razumije se, da svako 
znanje, a i neznanje mora imati svoj uzrok, a jedan je od uzroka što 
se u općenosti mnogo ne zna o medicini i liječniku te prema tome 
se medicinari ne smatraju prirodoslovcima i taj, što osim medici- 
nara i prirodoslovca nema niko prilike, da vidi unutrašnji rad u 
medicini i njen razvoj. Osim toga medicina kao zasebni fakultet 
na sveučilištu nosi u sebi svoje ime i pojam, čime se ona pred- 
stavlja kao nešto samostalno te se i ne dovodi ni u kakvo srod- 
stvo ni sa kojom drugom disciplinom, pa ni sa prirodnim naukama. 
Nadmašni broj semestara za absolviranje medicine prema broju se- 
mestara za druge fakultete, daleko veći broj katedra, docenata, insti- 
tuta, časopisa, naučnih radnika itd. u medicinskom fakultetu prema 
ostalim fakultetima, po sebi već sili mnogoga, da ne dovodi me- 
. dicinu u zajednicu sa prirodnim naukama, koje sačinjavaju tek dio, 
mnogo manjeg filozofskog fakulteta. Pa i onda, pred jedno 30 go- 
dina, kad je medicinski fakultet i život u njem mnogo manji i 
nerazriješeniji bio, pa i onda ćak sve do pred jedno 100 godina, 
kada medicina još nije stajala na čistoj znanstvenoj podlozi, nije se 
medicina u širem svijetu dovodila u bilo kakovu vezu sa ostalim 
prirodnim naukama. Razlozi tome su dvojaki. Kad je čovjek u kul- 
turi toliko napredovao, da je počeo opažati, što se oko njega u 
prirodi zbiva, to je već time kao opažač izlučio sebe iz toga opa- 
žanja, a sve što je u medicinskom smislu na sebi taman opažati 
znao, imalo je praktičnu, ali nikako naučnu svrhu: da sebi pomogne 
7 
