105 
zona na drugom mjestu nutarnje stijene epidermide — a to ce djelovati kao 
podražaj, list ce se pomoću peteljke stavifi u drugi položaj. List oćućuje 
lećama epidermide, na epidermidi je dakle podražen — a giblje se petelj- 
kom. Kako je dakle došao podražaj od epidermide do peteljke? Ima li bi- 
lina posebnih puteva, kojima se podražaj širi, ima li bilina živaca? To su 
sve pitanja, koja ima da riješi moderna botanika. Neku vrst živaca tzv. Ziv- 
Cane fibrile (nerv-fibrile) čini se, da je dokazao Némec. Ti bi živčani fibrili 
s plazmodezmijama (tanke niti protoplazme, koje spajaju stanice) vršili — 
dakako po Némecu — istu funkciju, kao što ju vrše i živci životinja. To 
međutim treba utvrditi dokazima i pokusima. 
Kako je nedvojbeno ustanovljeno, da se bilina dade podražiti, kako 
je Haberlandt dokazao, da bilina ima ćutilni organ za percepciju svjetla, 
da ima »ok o« (što su neki, među njima Albrecht, kušali oboriti, no 
dakako bez uspjeha), pa kako je oćut redovno skopčan sa svijesti, to leži 
na dlanu pitanje ima li bilina svijest, imali kakve duševne _ moći i sposob- 
nosti. Pita se sada, ima li ili nema botaničke psihologije. Mnijenja su o tom 
razdijeljena, jedni su pro, a drugi contra. Na pitanje plazmodezmija, živaca, 
i bot. psihe, osvrnut ću se drugiputa. Dr. A. Vrgoč. 
Sitna biljčica. I u nas dobro poznate »vodene leće« (Lemna minor, L. 
gibba) pokrivaju često cijelu površinu voda — mrtvica kao sitne biljčice. 
No ima jedna biljčica, koja je još sitnija i druguje kadkada sa vodenim le- 
ćama; duga je 1,3—1.5 mm, 1.09 mm široka i 1,18—1,27 mm visoka. To je 
Wolfia arrhiza iz porodice Lemnacea, koja nije rijetka u srednjoj i 
južnoj Evropi, ima je u sjevernoj i zapadnoj Africi i od Indije do Filipina 
U Ugarskoj našao je ovu presitnu biljčicu botaničar Ljudevit Simonkai 
kod Pančove sa L. minor, ali i na njoj samoj, i najsitnija je biljčica ugar- 
ske flore, na koju nas upozoruje prof. dr. Degen u nekrologu istoga bo- 
taničara (Budimpešta 1910., p. 17.) Wolfiju predočuju Engleri Prantlu 
svom djelu »Natürliche Pflanzenfamilien« (Il. Th., 3 Abth. p. 154., fig. 101. 
D, E.) Mogla bi se naći i u nas, navlastito u Srijemu. H.—c. 
Žive fotografije. Gdje ne ima naredne predodžbe u opisnim naučnim 
predmetima u naobrazbenim zavodima, tuder je zanimanje bilo ma u kojoj 
struci vrlo slabo, a i uspjeh naobraženja u svakom pogledu posvema dvoj- 
ben. — Poznata je engleska rječenica: »Probirenist über das Stu- 
dieren«, i ove se rječenice drže dosljedno ne samo današnji sjedioci na 
evropskom britanskom otočju, nego i njihovi istokrvnici u sjevernim sjedi- 
njenim amerikanskim državama, dakle i oni pravi tréalei Yankee-i; posebice 
se zrcali ista rječenica glede učenja i naobrazbe u tehničkim strukama i u 
tom smjeru se bitno razlikuju visoke tehničke škole ne samo u Engleskoj, 
već i u sjevernim amerikanskim državama od isto tako nazvanih visokih 
tehničkih škola u Austriji i u Njemačkoj, na ime, u Engleskoj i u Americi 
mora se takovi polaznik uvježbati u praktičnosti n. pr. u pravljenju dijelova, 
a onda u sastavljanju strojeva, i nakon toga može dotičnik, iskazav se pro- 
pisnim svjedočbama, stupiti kao redovan slušač u koju visoku tehničku školu, 
Nešto se sličnoga dogadja i u današnjim modernim kinematografima, u ko- 
jima je glavna stvar vjerno i skladno sastavljena fotografija. Mnogo i mnogo 
