107 
slika, kojima raspolažu mnogi privatnici i mnoge galerije slika). — Dapače, 
nastavlja Brown dalje, i zemljopisna obuka i ljubav k ovoj znanosti, bi se 
u veliko unapredila zornim predstavljanjem doživljelih putnih zgoda i ne- 
zgoda recimo u Tibetu, te kinematografskim izlaganjem jurećih brzih željez- 
ničkih vozova, automobila i utrke na automobilima, ili napokon brzovoznih 
parobroda na otvorenom oceanu kod mirnog i burnog vremena, a i zrako- 
plova i strojeva za letenje. 
U svim mnogovrsnim strukama ima dan danas nebrojena množina sni- 
maka na pretek, pak su i troškovi kod tog uz današnje natjecanje fotografa 
razmjerno dosta neznatni; no uzme li se u obzir i ta okolnost, da si mogu 
nabaviti takove slike samo pojedine škole i većma dotirana učilišta, t. j. tr 
ili četiri učilišta nabave si svaki za sebe od svakog drugog učilišta različitu 
skupinu snimaka fotografskih, te si je mogu izmjenice posudjivati tako, da 
je učeća mladež u jednakoj mjeri u istoj zemlji upućena u istim zajedničkim 
učevnim predmetima. 
Uzmimo primjerice nekoje zgoljne stvarne trenutke iz povjesti davne 
prošlosti Hrvatske, na ime dolazak Hrvata u današnju svoju postojbinu, a 
možda i crkveni sabor kralja Tomislava, obdržavan u Spljetu godine 926., 
dakako i mnoge druge znamenite dogodjaje iz novije-i najnovije hrvatske 
povjesti. 
U koliko i kako bi se mogle upotrebiti fotografije od uljenih slika, 
koje no su naslikali hrvatski poznati slikari, znati će nam kazati najbolje 
stručnjaci fotografi i prokušani vlasnici kinematografa, no držimo, da bi se 
prema rečenim slikama mogli i improvizovati oni povjesnički dogodjaji (za 
prvi dogodjaj se nalazi roba u kazalištu, a za drugi dogodjaj ima nesto u 
kazalištu, a svećeničko je ruho današnje kako je ono bilo pred 985 godina), 
pak bi se posvema prirodno na osnovu takovih improvizacija prigotovile po- 
trebite žive fotografije. 
Sa živim slikama iz općega i posebno hrvatskoga zemljopisa je tim 
lakše; i ovakovih bi se fotografija dalo priugotoviti iz sviju krajeva diljem 
Hrvatske u izobilju, poimence sa Plitvičkih Jezera, iz prijedjela Gorskog ko- 
tara, Požeške doline i iz krasne naše Fruške gore. 
Prof. M. Mikšić. 
Prilog flori Topuskoga. U »Glasniku« (God. XX.) štampao sam radnju: 
»Iz proljetne flore Topuskoga i njegove okoline« i tu pribi- 
lježio, da oko vrućega vrela u polju (57° C.) rastu dvije metvice (Menth a) 
koje nisu bile razvijene i toga radi ih ne mogoh odrediti. 
Bio sam ovde 22. kolovoza g. 1908., našao ih u najbujnijem cvijetu i 
jednu odredio kao Mentha aquatica f. pedunculata Pers, a drugu 
kao M. a. var. verticillata L. Istoga dana našao sam ih u Topuskom uz 
zdeni potočić Kaljevac, (13—14% C.) što žubori podno Kalanjskoga brda, a 
prvu i uz potok Crnu rijeku. H..c. 
Nova paprat za dalmatinsku floru. Godine 1908. 25. lipnja posao sam 
iz Gruza radi phytogeografskih studija u dolinu.Rijeke (Omble, i tu nasao 
nadomak Gružu među gromačama jednu paprat, koja nalikuje na A sple- 
num Trichomanes, ali se u prvi mah odala, da nije tipička forma. Stam- 
