112 
g. 1902. i 1906. u »Glasniku« H. P. D. prof. dr. Langhoffer i A. Pichler, 
a godinu dana kasnije Nikola Z. Bjelovučić u Zagrebu. 
Čagalj je osobiti predmet lova, pa je na nj lov lovio i prejasni nad- 
vojvoda Karlo Franjo Josip g. 1907. na poluotoku Pelješeu, kojom je 
prilikom ubijen jedan eksemplar na brdu Miloševici kod varoši Trpnja i 
poslan u Beč. 
Ovaj lov prvim bijaše povodom, da je Slade Šilović preveo knji- 
žicu Vukasovićevu, koju je ovaj štampao još g. 1895. o čaglju na Korčuli, 
ali samo u 25 komada, koje je razdijelio među svoje prijatelje. 
Šilovićev prijevod zaprema 15 stranica; tu se govori o čaglju sa otoka 
Korčule u jednoj odluci općine korčulanske već g. 1491., pak ga bilježi i 
jedno izvješće g. 1576. Osim toga će hrvatski zoolog u toj knjižici naći mnogo 
zrnce, koje će mu dobro doći, kao i ona narodna pričanja o čaglju, o kojima 
se govori na kraju prijevoda. 
Zahvalni smo g. Slade Šiloviću, jer nam je zanimljivu Vukasovi- 
ćevu brošuru oteo zaboravi i priveo je u nov život hrvatske prirodopisne 
knjige. D. H. 
Dragutin Hirc: Revizija hrvatske flore (Revisio Florae Croati- 
cae.) Knjiga II. Snopić 2. i 3. Izrađena u botaničko-fiziologijskom zavodu kr. 
sveučilišta Franje Josipa I u Zagrebu (Preštampano iz 181. i 183. knjige 
»Rada« Jugoslavenske znanosti i umjetnosti u Zagrebu). Zagreb 1910. še str. 
1.—52. i str. 1.—81. posebnoga otiska. 
U drugom snopiću obrađene su ove prirodne porodice: Rosaceae (Po- 
maceae, Sanguisorbeae i kao nastavak rodovi Spiraea, Sibiraea, Geum, Dryas 
Agrimonia, Aremonia, Comarum i Fragaria), Orobanchaceae, Compositae 
(Ambrosiaceae) i Papaveraceae (dodane su nekoje vrste roda Corydalis, roda Hy- 
pecoum, Chelidonium, Glaucium, Papaver, Fumaria.) 
U trećem snopiću obrađene su: Valerianaceae, Crassulaceae, Rubiaceae, 
Lentibulariaceae, Tiliaceae i Campanulaceae. Dodataka imadu porodice Rham- 
naceae, (Paliurus, Zizyphus, Rhamnus,) Primulaceae (Cyclamen, Primula), 
Cistaceae (Cistus, Tuberaria, Helianthemum, Fumana,) Caryophyllaceae (Si- 
lene), Saxifragaceae (Saxifraga prenja Beck.) i Cruciferae (Thlaspi, Erysimum, 
Alyssum.) 
Ovim snopićem segnula je »Revizija hrvatske flore« do stranice 
807. Za obraditi su još: Violaceae, Dipsaceae i Compositae, kojom će se 
obradbom i Dicotyledoneae privesti kraju. Autoreferat 
„Prilog fauni Jadranskoga mora“. Napisao dr. Krunoslav Babić. 29 
stranica. Sa 6 tablica. 183 knjiga »Rada jugosl. akad. znan. i umjet.« Zagreb. 
Za god. 1910. 
S interesom sam uzeo u ruke ovu raspravu, koja ima da pokaže, da 
se kod nas ipak radi na upoznavanju naše faune: Isti autor, od njekoliko 
godina kustos našega zoološkoga muzeja, već se u dva maha javljao sličnim 
radnjama. Kao kustos imao je u izobilju prilike t. j. vremena i sredstava 
1 Kr. Babić: Građa za poznavanje hrvatske faune Hidroidpolipa. 
Rad. Jugosl. akad. Knjiga 135. God 1898. 
Kr. Babić: Ubersicht der Hydroidpolypen des Adriatischen Meeres. 
Glasnik hrv. prir. drustva. God. XV. 1904. 
