BACKBRANNA BAMBU 



t 



Backbränna, f., arterna af slägtet 

 Arabis L., örter med små hvita blom- 

 mor och långa, smala skidor; egentli- 

 gast -4. Thaliana L. 



T Backbär, 



Backsmultron. 



Backhumle, Dal., Hels. = Röl- 

 lika. 



Back-klöfver, se Klöfver. 



Backrinka^ se under Sinka. 



Backsippa, se Vippa. 



Backstarr, se Starr. 



Backsöta, f., .en art af slägtet 

 Astraijalus L. utaf Artväxternas familj, 

 med tvärummig, krökt, nästan tre- 

 kantig fröbalja: A. glycyphrjllus L. — 

 Roten bar sötaktig smak, likt Lakrits, 

 hvarföre den af äldre förf. (Francke- 

 nius, Tillandz) förvexlades med La- 

 kritsroten. 



Backtimjan, se Timjan. 



Backyippa, se Vippa. 



Backväpliug = Back-klöfver. 



f Bag'^pung:ar, m. pl. = Tarald. 



Bagg'$Öta, f., en art af slägtet Stål- 

 ört, med stora purpurröda blommor: 

 Gentiana purpurea L. Förekommer 

 endast på vestliga Norges fjell och be- 

 nämnes der Söte, ehuru i hög grad besk 

 (således ett skämtnamn). 



Anm. Redan i äldre tider har (enligt 

 Rudbeck) denna ört, för sina utmärkta 

 medicinska egenskaper, blifvit såsom 

 handelsartikel införd från Norge (öfver 

 Dalarne) och deraf här i riket fått nam- 

 net Bagijsöta, d. v. s. Norsk söta. Linné, 

 som ej sett den blommande växten, hän- 

 förde honom till en närbeslägtad, gul- 

 blommig art frän Schweiziska alperna: 

 Gent. lutea, hvarföre han ännu i våra 

 ordböcker origtigt föres till denna. 



t Baisk-lök, Gotl. = Gräslök. 



Baldersbrå, f., en ört snarlik Ka- 

 millblomster och Surkulla, med fin- 

 delade blad och sköna hvita strålblom- 



mor, men utan märkbar lukt, samt tre- 

 kantiga frukter: Chamcemelum inodo- 

 rum Vis. {Tripleurospernium Schultz.) 

 I vårt allmogespråk är numera detta 

 namn förvändt till Ballerbro, Ralse- 

 bro, Barbro, och hänfördt till slägtet 

 Kullor, men det har bibehållit sig 

 oförändradt pä Färöarna och Island 

 (BaWrsÄrd, Balders ögonbryn), der det 

 äfven rigtigt tillägges förstnämnda ört. 

 Anm. Den stora likheten mellan ar- 

 terna af slägtena Matricaria och Anthemis 

 förklarar lätt, hvarföre dessa förvexlas 

 och namnet Baldersbrå öfverförts till 

 sistnämnda slägte ; men att det rätteli- 

 gen tillkommer endast ^fatr. inodora l., 

 lider intet tvifvel, ty på Island och i de 

 nordliga länderna finnes icke den stinkan- 

 de, otäcka Surkullan, till hvilken man 

 velat hänföra det. 



Balsamin, f., en för sina prydliga 

 röda blommor allmänt, äfven i torp- 

 stugor, odlad krukväxt, hörande till 

 slägtet Springkorn: hnpatiens Balsa- 

 mina L. Balsaminens fädernesland är 

 Ostindien. 



Balsampoppel, se Poppel. 



Balsamträd, n., en gemensam be- 

 nämning på flera trädslag i de varma- 

 re länderna, af hvilka balsamen erhål- 

 les, såsom Perabalsam af Myrosper- 

 mum peruiferum Uec, Tolubalsam af 

 Myrosp. toluiferum Ricu., m. fl. Mest 

 bekant är Meccabalsam, af Balsamn- 

 dendron gileadense Kunth, hvilken an- 

 vändes i medicin och är den i bibeln 

 omtalade balsam. 



f Balsamäpple, n. Under detta 

 namn anföres i Dalins ordbok Momor- 

 dica Balsamina L., hvilken lämpligare 

 kallas Balsamgurka; men ingendera 

 förtjenar upptagas i Svenska språket. 



Bambu, m., Bamburör, n., ett 



i de tropiska länderna växande träd- 

 artadt gräs {Bambusa Soubkb.), som hin- 

 ner flere hundra fots längd, med ben- 



