10 



15JÖRKTICKA — BLODPLATTLAF 



Björkticka, se Ticka. 



Björnbrodd, m., en liten, med 

 Liljorna närbeslägtad ört i fjelltrakter: 

 Tofieldia borealis wg. En större art af 

 samma slägte finnes på Gotland. 



Björnbärsbuske, m., ett gemen- 

 samt namn på flera buskarter af släg- 

 tet Rubus eller Hallon, med svarta bär 



— Björnbär eller rättare Björnhallon 



— hvilka arter af Linné innefattades 

 under namnet Rubus fruticosus. Jfr 

 anm. vid Käringbär. 



Anm. Anledningen till namnet Björn- 

 här är svårförklarlig, då björnen aldrig 

 Tistas i de trakter, der Björnbärsbusken 

 växer. I äldre tid kallades denna buske 

 Brumbär, och så ännu vid vestra kusten ; 

 må hända härleder sig detta namn från 

 det fornnordiska brum, löf , emedan bären 

 sitta bland löfven, hvilket för de busk- 

 artade Rubi är högst karakteristiskt. Se- 

 dan det gamla ordet utdött ur språket 

 synes man hafva förändrat brumbär till 

 björnbär, dertill kanske föranledd af idé- 

 förbindelsen mellan björn och brumma. 



Björnfloka, se Bjömloka. 



i Björnkam, m. --^ Kambräken. 



Björnklo, f. Dermed öfversättes 

 i ordböcker Grek. Acunthus L., som ej 

 finnes i Norden, en i mytologiskt hän- 

 seende märkvärdig växt, bvars pryd- 

 liga blad utgöra siraterna på KoPinihi- 

 ska pelare. Man har velat finna likhet 

 mellan dessa blad och Björnlokans, 

 hvilken derföre af äldre förf. kallas 

 Björnram. 



Bj örnloka, f . (äf ven Bj örnfloka, 

 Björnram, Björnstut), en mycket 



storväxt Umbellat, med parbladigt 

 sammansatta, sträfva blad och platta 

 frukter: Heracleum Sphondylium L. 



Björnmossa, f., en högväxt mossa, 

 som användes till qvastar.viskor o.s.v. 

 Polytrichum commune h. Dess utskju- 

 tande frukt kallas Dufråg, Gökråg, 

 Kråkbjngg, Kråkhvete m. fl. 



Björnram, Björnstut, se Bjöm- 

 loka. 



Bläcka, f., de större arterna af 

 slägtet Ulva h. Bohuslän. 



Bladgrus, n., Bladludd, m., 



svamplika utväxter på åtskilliga träds 

 löf: Erineum Pkks. och Phyllerium in. 

 Bildas af insekter. 



Bladmossor eller Löfmossor, 



en talrik familj bland Groddträdsväx- 

 terna, utgörande hufvudgruppen i Mos- 

 sornas klass, med fria blad och med 

 fröhus, täckta af ett lock: Bryacece 

 Babtl. Samtliga arter benämnas Mos- 

 sa, och de mera framstående, af allmän- 

 heten skilda, upptagas under Mossa. 



Blek- tillsättes åtskilliga växter så- 

 som artnamn, t. ex. Blek-kattost (= 

 Rosenkattost), Blekstarr {Car ex p al- 

 lescens L.), Blekväpling (=: Alsike- 

 klöfver) m. fl. 



Blidnässla, f., en till Nässlefamil- 

 jen hörande, polygamisk ört med små 

 hvitgröna blommor : Parietaria offici- 

 nalis L. Förekommer hos oss endast 

 förvildad. 



f Blindmjöl, n. = Röksvamp. 



Blindnässla, f., ett namn, som 

 tillägges flere Sugeväxter af slägtena 

 Dån och Plister, i synnerhet Hvit- 

 plistern: Lamium album L. 



f Blindsyamp = Röksvamp. 



Blink, Vattenblink, m., vatten- 

 växt af Hvifveväxternas familj, med 

 findelade blad, hvita, något rödletta, 

 hastigt affallande blommor: Hottonia 

 palustris L. 



Bloddroppar, se Adonis. 



f Blodgräs, Hels., enligt uppgift 

 = Boört. Namnet är troligen en fel- 

 aktig uppteckning i stället för Bogräs. 



Blodhirs, se Hirs. 



f Blodknopp, m. := Johannes- 

 knopp. Jfr Mansblod. 



Blodnäfva, se Näfva. 



Blodplättlaf, se Laf. 



