GJORTAR — GRANATTRAD 



33 



ståndarne sammanväxta: Genista L. 

 Ginstbuskarne växa bland Ljung, syn- 

 nerligast i Halland. Vi hafva deraf tre 

 arter : 



Färgginst, med släta grenar: G. 

 tinctoria L. 



Knutginst, med knutiga grenar: 

 G. pilosa L. 



Tagg-ginst, med taggiga grenar: 

 G. germanica L. 



Den vilda ros sin vällukt göt 

 Bland ginstens ånga, Ijuf och söt. 



ARNELL 32. 



Gjortar, m. pl., benämning på Bo- 

 kens fruktskålar, omklädnaden kring 

 dess ållon (månne af ^jord, gördel?). 



f Grlansfrö, n., Sv. Bot. = stenfrö. 



Glasbjörk, se Björk. — I Dalins 

 ordbok återgifves detta namn med Be- 

 titla fragilis, en benämning som ej fin- 

 nes i hela botaniska litteraturen. 



Glasört, f., en ört tillhörande Mol- 

 laväxterna, men med fjäll-lika blad 

 och ledade, köttiga grenar: Salicornia 

 herbacea L. Glasörten växer på hafs- 

 stränder, och lemnar soda. 



Glim, Glimster, m., örtslägtet 



Silene L. tillhörande Näglikeväxterna, 

 skildt från sina slägtingar genom tren- 

 ne stift. Namnet är lånadt från Nor- 

 skan, emedan vi icke ega något Svenskt, 

 men är närförvandt med Klint. 



Bödglim, en vanligen odlad art, 

 med röda, i en qvast sittande blom- 

 mor: S, Ai'meria L. 



Ängglim, en på torra backar all- 

 män art, med hvita, nickande blom- 

 mor: S. nutans L. 

 GliSj m., en Umbellat med findela- 

 de, glänsande blad: yEthusa Cynapium 

 L. Namnet är mycket gammalt, ge- 

 mensamt för de Germaniska språken 

 (jfr Isl. glys, glans). T. Gleisse. Väx- 

 ten benämnes vanligen, men i systema- 

 tiskt hänseende origtigt. Vildpersilja; 

 med Persilja har den ingen närmare 

 slägtskap. 



Fries, Svenska växtnamnen. 



f Gliseblad, n., tillägges stundom 

 den näst föregåendes, men i Skåne rät- 

 teligen Konvaljens blad. 



f GlÖsen, m. Så benämnes i Lin- 

 nés Sk. resa, s. 284, Färgginsten. 



f God Henrik kallas i skriftsprå- 

 ket en art af Molla: Chenopodium Bo- 

 nns Henricus L. ; men namnet har ej 

 nedträngt till folkspråket. 



f GolfsTamp = Svamp i hus. 



Gor- {Gorr-) tillägges förkrympta 

 former af Tall, Gran: Gortall, Gor- 

 gran. \ 



f Gorbilla, f., svampslägtet Lyco- 

 gala Mich. Om man klämmer svampen 

 då han är ung, utflyter derifrån en var- 

 lik vätska. 



f Gortistel, m. = Åkertistel. 



i Gorrälta, f., Dalsl. = Odon. 



i Gossen i det gröna, se Adonis. 



Gotlandsrof <ra, se Rofva. 



Gran, Gran, f., ett allmänt bekant, 

 ständigt grönskande barrträd, med en- 

 samt sittande barr: Abies excelsa Dko. 

 En odlad Amerikansk art, med plat- 

 tare, på undre sidan hvita barr, benäm- 

 nes Silfvergran. — Frukterna kallas, 

 liksom Furens, Kottar eller Borrar. 



En lummig gran ur klyften tränger, 



Som rann för tio åldrar opp. 



CHEUTZ 52. 



De gamla granar våren röna, 



Som lyser opp det mörka gröna 



Med späda knoppars purpurfjäll. 



GYLLENBORG 1: 185. 



Granar på klipporna stå och skyldra 

 med gungande lansar. 



DAHLGREN 1: 141. 



Granat-träd, n., ett ständigt grön- 

 skande träd, med glänsande löf, när- 

 mast beslägtadt med Myrten: Punica 

 Granatum L. Dess frukter. Granat- 

 äpplen, likna vanliga äpplen, men haf- 

 va helt olika inre byggnad; de äro 

 läckra och svalkande. Af dem pressas 

 ett angenämt vin : Granatvin. Trädet 

 omtalas flerstädes i bibeln; dess ur- 

 sprungliga hemland är Orienten, men 



3 



