ALRUNA — ANDROMED A 



f Almna, f., ett mycket gammalt 

 Tyskt namn på en i Norden icke före- 

 kommande växt af Bolmväxternas fa- 

 milj : Atropa Mandragora L. Växten 

 har användts vid besvärjningar och 

 varit föremål för mångfaldigt skrock, 

 hvarigenom namnet kommit till oss. I 

 roten har man trott sig finna bilden af 

 ett foster. Till Svenska språket hör 

 namnet icke. 



Alsikeklöfver, se Klofver. 



f Alster^ ett rent af diktadt namn, 

 som, af missförstånd inkommet i våra 

 ordböcker och floror, måste alldeles ut- 

 strykas. Benämningen är, efter Wah- 

 lenbergs förmodan,uppkommen atHal- 

 ster, enligt Roslagska uttalet, och har 

 för den växtens likhet med Benveden 

 blifvit af missförstånd öfverförd till 

 denna senare. Namnet förekommer 

 ingenstädes i vårt folkspråk och ej hel- 

 ler i något? af de beslägtade språken, 

 såsom deremot alla andra buskars och 

 träds namn göra. 



Åltea, Althea, f., en mångårig ört 

 af Kattostfamiljen, odlad för sin i me- 

 dicin använda rot, Althérot: Althcea 

 officinalis L. Althéroten innehåller re- 

 naste växtslem. 



AlTarlök, se Gräslök. 



Amarant, m., ett med Mollaväxter- 

 na närförvandt örtslägte, hvaraf flera 

 arter odlas på fritt land som prydnads- 

 växter, synnerligen AmaranUis cauda- 

 tus L., vanligen kallad Kalkonsnabel. 

 En hit förd inhemsk art {A. Blitum L.) 

 föres numera till egetslägte: Euxolus 

 Rafix. Jfr Bläsa. 



Anm. Namnet är visserligen utländskt, 

 men fullkomligt nationaliseradt. 



f Amaryllis, f., en utländsk prakt- 

 lilja, endast odlad i varmhus: Amaryl- 

 lis formosissivm L. — Vill man upp- 

 taga den i Svensk ordbok, borde man 

 med lika skäl der upptaga flera hun- 

 drade andra orangeriväxter. 



Amnr, m., är enligt alla äldre för- 

 fattare ört3lägtetMeZ27o<Ms(L.),ett med 



Klöfver förvandt slägte,men lätt skildt 

 genom utdragna blomklasar; hosKlöf- 

 vern äro blommorna samlade i ett huf- 

 vud. (Detta gamla goda namn har man 

 i senare tider utbytt mot det Grekiska 

 Melilot eller dess öfversättning Ho- 

 nnngsklöfver.) — Amuren torkad har 

 en söt, behaglig lukt. 



AmurgräSj n., är ett namn, som 

 tillägges flera gräs, hvilka torkade haf- 

 va samma vällukt som Amuren, nem- 

 ligen Vårbrodd, Hässlebrodd, Myske- 

 gräs. 



Amört, f. = 1) Äng-anis, hvilken 

 anses öka mjölken hos ammor; 2) Lund- 

 kovall, Bleking, af okänd anledning. 



Ananas, m., en i varmhus odlad 

 tropisk växt: Ananassa sativa Lindl. 

 Denna som en synnerlig läckerhet högt 

 värderade växt, införd till Sverige 1726, 

 är så allmänt bekant, äfven af poeter 

 (bland andre Oxenstjerna) besjungen, 

 att den måst upptagas. 



Andgräs, Vesterg. = Braxengräs. 



Andhafre, Vesterg. = Andmat. 



Andmat, m., mycket små, på vatt- 

 net flytande bladlika stjelkar; örtsläg- 

 tet Levina L. Andmaten betäcker ofta 

 stillastående vatten med en grön matta. 



Andorn benämnas efter Tyskan åt- 

 skilliga Sugeväxter, såsom Hvit-andorn 

 = Kransborre, Svart-andom = Bo- 

 nässla, Vatien-andorn = Strandklo. 

 Enligt Tyskan är namnet m., men i 

 Svenskt uttal n. Ehuru främmande 

 och öfverflödigt, förekommer detta 

 namn så ofta hos äldre skriftställare, 

 att det måst upptagas. 



Andromeda, f. Så benämnes Ros- 

 lingen i poesi, t. ex. af Atterbom (1: 20) 

 och Eranzén. Linné lemnar öfver den 

 sahimak€in poetisk beskrifning i Fl. Lap- 

 ponica, p. 126. 



Ingen i behag Linnea öfverträffar. 



Dock sjelfve mästarns röst af Andro- 

 meda vans, 



Då han åt Flora knöt från fjellama 

 en krans. 

 FRANZÉN 4: 61 . 



J 



