40 



HASSEL — HIMMELSTEAF 



Hassel^ f., Hasselbuske, m., 



HSssle, n., en allmän, trädartad buske 

 af Allonträdens familj, blommande på 

 bar qvist : Corylus Avellana L. Fruk- 

 ten kallas Nöt. 



Hasselbusken 



I vård af slutna skal en oljig kärna bär. 



OXENSTJEBNA 2: 150. 



Hasselört, f., en mångårig, kry- 

 pande ört med tvenne motsatta, nj ur- 

 lika blad och treklufven, inuti brun 

 blomma : Asarum europceum L. Hassel- 

 örten växer under basselbuskar ocb 

 var fordom eftersökt såsom beredande 

 ett verksamt kräkmedel. 



Hatt, m., benämning dels på flere 

 växter med o) blombufvud, såsom 

 Blåklett (Båtsmanshatt), Knappvädd 

 (Blåbatt); b) bjelmlik krona, såsom 

 Munkhatt, Stormhatt; dels på den öf- 

 re, runda och utbredda delen af Svam- 

 par, som fructificera på undre sidan. 



HattSTampar, de fullkomligaste 

 Svamparne, som hafva fröredning på 

 hattens undre sida : Hymenomycetes Fb. 



i Hauter, Gotl., se Höter. 



Hedelaf, Hedemossa =i8lands- 

 laf. 



Hedenblomster, n., en med Katt- 

 fotsörten närbeslägtad växt, med gull- 

 gula, oförvissneliga blommor: Heli- 

 chrysum arenarium Moekch. Af Heden- 

 blomstren förgyllas sandfälten i södra 

 Sverige. 



Heder, f,, en mindre vanlig benäm- 

 ning på Murgrön, efter Latinet: He- 

 dera Helix L. »Hedera täckte muren 

 till 15 alnars höjd, såsom en den sköna- 

 ste tapet, med en beständig grönska». 

 Linnés Sk. resa 99. 



f Helenerot, se Alant. 

 •hHelgatrefaldi^hetsblomster, 



Blek. = Solvända. 



f Helgeandsört, medeltidsnamn 

 på Qvanne. 



f Helgerefva, f., Wahlenberg = 

 Hundrofva. 



HelghÖ, n., öfversättning af Fr. 

 Sainfoin, en som foderväxt odlad art 

 af örtslägtet Onobrychis Tourx., med 

 ledade fruktbaljor, röda blommor: O. 

 sativa Lam. 



Helm, äfven Elm, m., af Lat. Ely- 

 mus = Strandråg. Föres mindre rig- 

 tigt till Sandröret. 



f Helting", hos Liljeblad en för- 

 vridning af Lat. Elatine. Utgår alldeles. 



Herrans hand, f., ett bland de i 



folkspråket mycket vexlande namneo 

 på Orchis-arter med handlikt delade 

 rötter, efter medeltidens PnZma Christi. 

 Andra namn äro : Guds hand, Jungfru 

 Marise hand, Djefvulens hand. 



f Hesperis kan aldrig upptagas 

 som Svenskt namn ; vi ega ett allmänt 

 antaget: NattfioL 



HexÖrt, f., örtslägtet Circcea L. af 

 Kroppväxternas familj. Samtliga ar- 

 terna växa i skugga, hafva hjertlika 

 blad och små hvita eller rödletta blom- 

 mor i klase. 



Hilsko, Hillsko, m. Detta namn 

 är af Linné tillagdt Androsace septen- 

 trionalis L., en liten ettårig vårväxt af 

 Hvifveväxternas familj, med bladlös 

 stängel, små hvita blommor i en blom- 

 flock. 



Anm. Namnet förekommer för öfrigt 

 icke hos våra författare, ej heller i vårt 

 folkspråk eller i något beslägtadt tungo- 

 mål, utom Norskan, der det likväl till- 

 lägges en helt annan växt, nemligea 

 Stenhammaria maritima reich., på hvilken 

 ock namnets härledning från hila {hela)y 

 rimfrost, passar mycket väl. Jfr Fjärva. 



Himmelskorn, se Korn. 



f Himmelskrus, n., en artförän- 

 dring af Benfana, med krusiga blad. 

 Odlas. 



f Himmelsnycklar, m. pl.= Qul- 

 hvifva. 



f Himmels-traf (Himmelsgräa, 

 Himmelsört, Immelört äro olika utta) 

 af samma namn) = Kropp. 



