JEENROT — JORDHUMLE 



49 



Jag förmodar, att denna afses med den 

 af Dalin upptagna Ilek, som i alla fall 

 är ett ohjelpligt namn. 



Jernrotj f., benämning på växter 

 med mycket hårda och sega rötter, så- 

 som Stora Knoppörten, Oxtungörten 

 (båda uppgifna från Gotland) m. fl. Jfr 

 Bast. 



Jernört^ f., de mångåriga arterna 

 af slägtet Knoppört, i synnerhet Cen- 

 ^ taurea Jacea L. Föv denna är namnet 

 Jernört så allmänt kändt, att det borde 

 i riksspråket antagas som slägtnamn. 

 Dock kallas i Skåne äfven Pedicularis 

 L. för Jernört. Se Linnés Sk, resa 277. 



Blå Jernört = Vägvårda, Jfr Lin- 

 ^ nés Sk. resa 400. 



I skriftspråket och i våra ordböcker 

 hänföres namnet Jernört till Verbena l. 

 Men för denna är benämningen föga 

 lämplig, och jag skulle förkasta den, 

 om den icke vore nära enhälligt an- 

 tagen. — Ännu orimligare föres nam- 

 net i Dalarne till Capsella L. ; men här, 

 som i flera andra fall, förmodar jag ett 

 misstag af upptecknaren. 



^ Jettebröd, se Jettelaf. 

 ^ Jettegröe = Kasevia. 

 «^ Jettelaf, se Laf. 

 ^^ Jetteticka, se Ticka. 



f Jogere, m., Dalsland = Kråk- 

 vicka. 



f Johannésblomster, n., Gotland 

 = Letkullor. Namnet föres äfven till 

 Johannesknopp. 



Johannesbröd, n., ett i medicin 

 användt växtämne, som erhålles af 

 mergen i ärtbaljorna på Ceratonia 8i- 

 liqua L., en i Medelhafsländerna växan- 

 de buske med parbladigt sammansatta, 

 ständigt grönskande blad och små, klas- 

 vis sittande blommor. 



Johannesknopp, Johannesört, 



numera det allmännast brukliga nam- 

 net på slägtet Hypericum L., med fem- 

 Fries, Svenska växtnamnen. 



bladig, gul blomkrona och talrika, i 

 fem knippen sammanväxta ståndare. 

 Af dess arter äro två allmännare kända : 

 Fyrkantig Johannesknopp, med 

 fyrkantig stjelk: H. quadrangulum L. 

 Äkta Johannesknopp, med två- 

 eggad stjelk: B. perforatum L. 

 f Johanneslök, m. == Chalotten- ^ 

 lök. — Namnet utgår, såsom alldeles 

 onödigt. 



t Johannesnycklar, Gotland = 

 Nyckelblomster, ^ 



Johannesört, se Johannesknopp. < 



Jolster, f., ett öfver hela landet 

 växande träd eller buske af Pilslägtet, 

 med glänsande löf och vårtlika knop- 

 par på bladskaften: Salix penf andra 

 L. Namnet vexlar i uttal inom hvarje 

 landskap : Halster, Hilster, Hjelster, ^ 

 lister (Isl. ilstri, neutr.), Jolster, Ju- 

 ster o. s. v. Alla dessa former före- 

 komma, enligt Walpers, äfven i Tyskan. 



Jonqvill, f., en art af Narciss, med 

 flerblommig stängel och hvita blom- 

 mor: Narcissus Jonquilla L, 



Jonqvillen lyfts på smala stjelkars rot. 



OXENSTJERNA 2: 29. 



Jord-artskock, se Artskock. 

 Jordbär (äfven Jolebär), n., det 



allmänt brukliga namnet på Fragaria 

 vesca L. i Göta rike, liksom i Danskan ^ 

 (i Tyskan Erdheere); den i Svea ri- 

 ke mest förekommande benämningen 

 Smultron är i skriftspråket antagen. 



Jordgalla, f., föres af våra äldre ^ 

 botanister (Franckenius, Tillandz, Bro- 

 melius) till Äng-stålörten, men af Lil- 

 jeblad (och efter honom i Dalins ord- 

 bok) till den utländska Gratiola offi- 

 cinalis L. 



f Jordgaltar, m. pl. = Brudbröd. ^ 



Se Linnés Sk. resa 240, 270. 



Jordgubbar, m. pl., se Smultron. «/■ 

 Jordhumle, m., ett mångtydigt 

 namn, som rätteligen tillkommer Hum- ^ 

 lesugan, så väl för hennes egenskaper, 



4 



