92 



OXGRAS— PAPYRUS 



Finsk Oxel (S. fennica Kalm) har 

 de nedre bladflikarue fria och bären 

 syrliga, såsom Rönnen. Kallas äfven 

 Suroxel (Rosl.), Oxelrönn. 



Norsk Oxel {S. Aria Crantz), med 

 enkelt sågade, på undre sidan hvit- 

 ludna blad. 



Svensk Oxel {S. scandica Fr.), med 

 tiikiga och sågade blad. 



Oxgräs, 



Nosserot. 



Oxlägg", Oxläggra, f. (förskämdt 

 uttal är Yxlägg) = Gulhvifva. Nam- 

 net förekommer äfven hos våra äldre 

 författare och i Engelskan. 



Oxläggan, sippaus bror, som, knappt 

 ur drifvan f rälsad, 



Ar af det trägna bi som vårens först- 

 ling helsad. 

 OXEXST.IERNA 2: 122. 



Oxtun^a^ Oxtun^ört, se Tung- 

 ört. 



OxtuugSVamp, m., en saftig, på 

 ekstubbar växande, rödbrun svamp med 

 gula pipor pä undre sidan: Fistulina 

 hepatica Fr, Svampen har genomsku- 

 ren mycken likhet med en oxtunga och 

 räknas till de läckrare svamparne. 



f Oxöga, n., en af äldre författare 

 antagen benämning på Krageblom- 

 morna och ännu bruklig i Skåne. 



f Oxöron, n. pl. = Backvippa. 



P. 



f Paddbär, n., hänföres vanligast 

 till Trolldrufvan, men tillägges äfven 

 andra växter, som benämnas Ormbär, 

 Trollbär, Villbär. 



f Paddfot, m. = Rifva. 



fPallgräs, n., Marstrand=Bitter- 

 fetknopp. 



Palm, f.. Palmträd, n., en ge- 

 mensam benämning pä träd tillhöran- 

 de familjen Pnlmm Aubl. Palmerna, 

 som af Linné kallas växtrikets furstar, 

 uppnå en utomordentlig höjd; de haf- 

 va enkla stammar med en yfvig blad- 

 tofs i spetsen. — De vigtigare slägtena 

 äro särskildt upptagna. Jfr Dadel- 

 palm. 



Ön var glad och skön, 



Rik på palmer, som dem bödo 



Ymnigt både bröd och must. 



FRANZÉN 1: 305. 



I lustgården skimrar en källa. 



Af viftande palmer bekransad. 



STAGNEMUS 2: 43.3. 



Palmer, f. pl., kallas blomhängena 

 af Sälg, som blommar omkring palm- 

 söndagstiden, med hvilka fordom hos 



oss kyrkorna sirades, såsom i de varma 

 länderna med verkliga palmer. (Från 

 Skandinavien har namnet och bruket 

 öfvergått till Northumberland i Eng- 

 land.) 



f Palmmossa, f ., obestämdt, obruk- 

 'ligt namn. Utgår alldeles. 



Palsternacka, f., en allmänt od- 

 lad köksväxt af Umbellaternas familj, 

 med lång, hvit, köttig rot: Pastina- 

 ca sativa L. — Den Vilda Palster- 

 nackan har tunn, träaktig rot. Jfr 

 Bolmört. 



f Paltpotates, en flyktig, tillfällig 

 benämning, som ej förtjenar att upp- 

 tagas i en ordbok öfver Svenska språ- 

 ket. 



f.Pantoffler, m. pl., en Skånsk 

 förvridning af det Tyska Kartoffel = 

 Potates. 



Papyrus, m., ett till Cypergräsen 

 (ingalunda Säfslägtet) hörande Half- 

 gräs, hvars blad fordom användes i 

 stället för papper: Cyperns Papyrus 



