94 



PERLGRAS— PILORT 



Drufhyacint, men är till slägte skild 

 från de verkliga Hyacinterna. 



Perlgräs,n. = Stenfrö. Om detta 

 senare namn (öfversättning af det Gre- 

 kiska Lithospermum) ej vore allmänt 

 antaget, skulle jag föredraga Ferlgräs, 

 såsom inhemskt. Det förekommer hos 

 Franckenius, Tillandz, Bromelius. 



Persika, f., Persikoträd, n., ett 



träd af Mandelslägtet, med köttig sten- 

 frukt: Amygdalus persica L. Så väl 

 trädet som frukten kallas vanligen Per- 

 sika. 



Förfiningen är skön, men ofta får man 



känna, 

 Att under ytan, Ijuf och len, 

 Göms, som i persikan, en sten. 



FRANZÉN 1: 357. 



Persilja, f., en bekant köksväxt af 

 Umbellaternas familj, med små gul- 

 gröna blommor: Fetroselinum sativum 

 HoFFM. Man har flera förändringar der- 

 af, t. ex. Kruspersilja, Rotpersilja. 



f Perubalsam, se Balsamträd. 



f Pestilensblonima, f., Gotland 

 = RöUika. 



Pestilensrot, Pestört, f., en röd- 

 brun art af slägtet Skrap : Petasites of- 

 Jicinalis Moench. Ansågs fordom för 

 preservativ mot pesten och odlades 

 derför ofta i trädgårdar; men verkli- 

 gen inhemsk är den i södra Skåne. 



f Petri nycklar, se Nyckelblom- 

 ster. 



f Pigekrut, n., Smal. = Lumrik. 



f Pigepattar, m. pl., Skåne = 

 Kattfotsört. 



_ f Pigesärkar, m. pl., Skåne = 

 Ängkrasse. 



Piggfrö, n., ett slägte bland Skruf- 

 blomstrige, med blommor såsom Ögon- 

 blommans, men med taggiga frukter: 

 Echinospermum Sw. 



T Piggtistel, se Tistel. 

 Pil, f., Pilträd, n., ett artrikt 

 slägte bland Fjunhängeväxterna, när- 



mast beslägtadt med Poppel. Pilsläg- 

 tet {Salix L.) fördelas i flera under- 

 afdelningar med sjelfständiga namn, 

 hvilka särskildt anföras. Vi upptaga 

 här nedan endast de allmännare, egent- 

 liga Pilarne. — De växa skola såsom 

 gräs, såsom pilträ vid vattubäckar». Es. 

 44: 4. 



Sin nakna topp de ruska, flodens pilar. 

 STAGNELIUS 2: 545. 



Pilträden bära gnllgula fransar. 



DAHLGREN 1: 372. 



Daggpil, blommar på bar qvist, 

 tidigast af alla Pilar; grenarne äro 

 brunfioletta, öfverdragna med grå 

 dagg: S. acutifolia Willd. och prui- 

 nosa Wendl. 



Grönpil, blommar, såsom alla de 

 följande, med halfutslagna blad, hvil- 

 ka på denna äro glatta och gröna; 

 grenarne upprätta: S. viridis Fk. 



Hvitpil, lik den föregående, men 

 har af hvit ludd silfverglänsande blad: 

 S. alha L. 



Jolsterpil, se Jolster. 



Knäckepil, har två ståndare, ut- 

 spärrade, mycket sköra grenar: S. 

 fragilis L. 



Mandelpil, har tre ståndare, af- 

 fallande bark, mycket sega grenar: 

 S. amygdalina L. 



Sörjande Pil eller Babylonisk Pil, 

 ha/utomordentligt smala, till marken 

 nedhängande grenar: S. habylonica L. 

 Denna är mycket ömtålig för vårt 

 klimat; de öfriga odlas i mängd. 



Pilört, f., en underafdelning {Per- 

 sicaria Gjertn.) af slägtet Slideknä, med 

 lancettlika blad, liknande Pilars, och 

 fem till sex ståndare, två stift, blom- 

 morna i ax : Polygonum L. 



Brännande Filörten har smala, 

 glesblommiga ax, brännande smak: 

 P. Hy dr opiper L. 



Milda Pilörten har tätblommiga 

 ax, mild smak : P. Persicaria L. 



Vatten-pilörten har blott fem stån- 

 dare och, i sin rena form, flytande 

 blad: P. amphibium L. 



