96 



POPPEL — PRUSTROT 



Poppel, f., ett artrikt slägte bland 

 Fjunhängeväxterna, med breda blad 

 och åtta ståndare: Fopulus L. Blom- 

 mar på bar qvist. Jfr Asp — Af namn- 

 likheten (poptilus, petiple, folk) har Poppeln 

 blifvit ansedd för folkfrihetens symbol. 

 Skönast är asken i skogen, 

 Popplen på flodens brädd, och tallen 

 på hjessan af berget. 



ADLERBETH 37. 



Balsampoppel, utmärkt genom sin 

 vällukt ocb sina klibbiga knoppar: 

 F. balsamifera L. 



Silfverpoppel, bar af bvitluddsilf- 

 vefglänsande blad: P. alha L. 



Svartpoppel, har utspärrade gre- 

 nar, glatta, triangelformiga blad: P. 

 nigra L. Kallas äfven Poppelpil. 



Pyramidpoppel, lik den föregåen- 

 de, men med korta, upprätta sido- 

 grenar: P. pyramidalis Roz. 



i Porlaf utgår alldeles. 



PorSj m., en på sumpiga ställen vä- 

 xande buske af Hängeväxternas grupp, 

 med stark aromatisk lukt: Myrica Gale 

 L. Användes fordom i stället för Hum- 

 le till öl, som deraf blef mera rusgif- 

 vande och äfven förorsakade hufvud- 

 värk. Porsen kallades i anledning af 

 detta bruk Skogshumle. 

 Getpors = Sqvattram. 



Portulak, m., en ettårig, saftfull 

 trädgårdsväxt med angenäm syrlig 

 smak, hvilken anrättas som spenat: 

 Portulaca oleracea L. 



Potates, Potatis, äfven Potat 



eller Potät (pl. potäter), m., den ge- 

 nom sina stärkelserika stamknölar vig- 

 tigaste och oersättligaste af alla våra 

 odlade växter: Solanum tuberosum L. 

 Örtståndet af potatesplantan kallas 

 Potateskål, -blast, -ris. Växten här- 

 stammar från Amerikas bergstrakter. 

 Potäterna blefvo i Sverige först in- 

 förda af Alströmer på 1720-talet, men 

 ej förr än på 1760-talet fingo de all- 

 männare spridning. 



Ädlaste växt försynen de dödlige gaf 



var Po tåtes. 

 (■nSoJana, qnibus nil majits meliiisve fata 

 lerris donavefen. koch.) 



T Potentill, det Lat. Potentilla, 

 pä ren Svenska Fingerört. 



Prakt- brukas ofta vid artnamn, 

 mest för trädgårdsväxter, t. ex. Prakt- 

 näglika, Praktlilja, Prakt-cactus m. 



fl. Men att använda ett Svenskt ord 

 i sammansättning med Latinskt namn 

 (t. ex. »Prakt-cactus») är stötande. 



f Prendling, 



ett af Liljeblad 



bildadt namn efter Lat. Prenanthes L. 

 = Skogs-laktuk. 



i Prengräs, n., Retzius = Färg- 

 ginst. Källan för namnet är mig okänd. 



Prentebär, n., se Liguster. 



Prestkrage, -nacke, -skalle, 

 m., se Krageblomma. 



Prestnacken lyste med nystärkta kra- 

 gar. 



DAHLGREN 1: 400. 



f Prestkål, m., Boh.=Akersenap. 

 i PrestlÖSS, Skåne = Munkfnat. 

 Pricklaf, se Laf. 



i Provinsros, f., en odlad art af 

 Törnros: Rosa centifolia L. 



Prustkåda, f. (på Latin Euphor- 

 bium), den stelnade mjölksaften hos 

 flera köttiga arter af Törelslägtet, t. ex. 

 Euphorbia antiquorum L. i Orienten, 

 E. officinarum L. i Afrika, m. fl. Ett 

 skarpt, drastiskt läkemedel. 



Prustrot, f., ett utländskt, mea 

 ofta odladt örtslägte af Ranunkulace- 

 ernas familj, med pipiga honungshus 

 (kronblad) och mångfröiga småfrukter: 

 Helleborus L. 



Grön Prustrot, med gröna blom- 

 mor: //. viridis L. Mindre skarp än 

 den följande. 



Svart Prustrot, med hvita blom- 

 mor: H. niger L. Blommar äfven un- 

 der blida vintrar och de första vår- 

 dagarne. Roten är mycket skarp; 



