aVASSIA — RANKE 



HoFFM. — Frän slägtet Strätta skiljes 

 det genom fria frön inom delfrukter- 

 na. — Roten af Q,vanne är mycket an- 

 vänd i medicin. Qvannet »utgör Lap- 

 pens både läckerhet och enda krydda». 

 RETZIUS 1: 50. 



Qvassia^ f., den raspade veden af 

 Quassia amara L., ett träd i Surinam 

 med parbladiga blad, blomklasar i top- 

 pen och stora rödletta blommor. Q,vas-» 

 sians ved är utomordentligt besk ; an- 

 vändes i medicin, äfvensom till gift för 

 flugor. 



f Qvesgräs, n., Ångerm. = Björn- 

 floka. 



Qveslaf, se Laf. 



Qvesrot, f., Liljeblad = Hund- 

 rojfva. 



Qvesved, m. = Besksöta. 



f Qvesört, f., ett namn som bos 

 äldre författare tillägges så väl Nagel- 

 ört som Backbränna. 



Qvickrot, f. (provinsnamn: Qvic- 

 ka, Qveka, Qvekare, Qvicktågor), ett 



genom sina länga, ledade, krypande 

 rotstockar mycket besvärligt ogräs, 

 med enkelt ax: Agropyrum repens P. 

 Bkauv. — Har förr varit förd till Hvete- 

 slägtet och deraf benämnd Qvickhvete. 



Qyittenträd, n., ett med Apeln 

 närbeslägtadt kärnfruktträd, kändt af 

 sina »lenfjuniga äpplen» (Adlerbeth 

 15): Pyrus Cydonia L. Cydonia vul- 

 gavis Peks. Utaf deras kärnar erhålles 

 s. k. Qvittenslem. 



R. 



f Rackbär, n., Dal. = Blåbär. 

 (Af racka, hund.) 



f Rack-kummin, m., Dal. =i 

 Hundkäx. 



Radis, Rädisa, f., se Rädisa. 



Ragglaf = Skägglaf. 



Raggmossa, se Mossa. 



Rajgräs, n., en i senare tider in- 

 kommen benämning pä Allmänna Re- 

 pet {Lolium perenne L.), men härleder 

 sig ej, såsom det vanligen uppgifves, 

 från Engelske botanisten Ray's namn, 

 utan af det Franska Ivraie, som är en 

 benämning på Dårrepe. 



Ramme, m., ett i skogstrakter och 

 i vestra Sverige ytterst ymnigt Half- 

 gräs, som bekläder alla mossar: Scir- 

 pus ccespitosus L. Af allt hö är Ramme- 

 hö det sämsta. 



Rams, m., ett mycket gammalt och 

 för de Germaniska språken gemensamt 



namn (Angl.Sax. hrnmsa, Eng. ram- 

 sens, ramsons, buchrams, Tysk. rcr?rtscZ, 

 ramser, rams), men olika tillämpadt; 

 synes rättast tillkomma Convallaria L. 

 och lämpligast bibehållas för det der- 

 ifrån afskilda slägtet Polygonatum 

 ToDKx., med bladig stjelk och cylindri- 

 ska kronor. Detta benämnes på olika 

 orter Bockrams, Getrams, ^len äfven 

 Chamcenerion Scop. kallas Rams, Elg- 

 rams. 



Ramslök, 



en art Ijök, till blad 



och blommor liknande Konvaljen, men 

 med stark löklukt: AUmm ursinnm L. 

 Se Linnés Gotl. resa 169. 



Randgräs, n., en allmänt odlad 

 förändring af Flen, med hvitrandiga 

 blad : Digraphis arundinacea Tbik., v. 

 picta L. 



Ranka, f., se Vinranka. 



Ranke, m., enligt Liljeblad namn 

 på slägtet (Enanthe Lam. Namnet är 



