RISP — ROSENTRÄD 



101 



f Risp, se Ribs. 



f Bocka (Eng. Rocket, Lat. Eruca), 

 i., b^enämnas i Småland fruktknutorna 

 af Aker-rättikan. ÄtVen Polygonum 

 lapathifolium L. kallas Rockor, i Ble- 

 king Ryklor, bvilket troligen är samma 

 ord med olika uttal. — Rocka betyder 

 egentligen kål, såsom i Rockentraf. 



Rockentraf, m., en ört tillhöran- 

 de Kål växterna, med stjelkomfattande 

 blad, hvita blommor och långa, upprätt- 

 stående skidor: Turritis glabra L. 



f Rockor, f. pl., se Puggerocka 

 och Täpperocka. 

 Rofklocka = Rapunzel. 

 Rofkål, Rotkål, m., anses för en 

 genom odling frambragt förändring af 

 Gotlandsrofvan. 



Rofva, f. 1) Egentligen odlade för- 

 ändringar af kålarter med köttig rot : 

 Allmän Rofva, med rund rot: Bras- 

 sica Rajyci L. 



^ Gotlandsrofva, äfven Långrofva, 

 Akerrofva (Gotl.), med tapplik rot: 

 Brassica Napus L. (Namnet Lång- 

 rofva har af missförstånd blifvit öf- 

 verfö/dt till Bunias.) 

 2) Åtskilliga andra växter med köt- 

 tig rot, såsom Hundrofva, Klockrofva 

 (Rapunzel). 

 f Rohaltgräs, se Stighåltgräs. 

 f Rone, se Roxne. 

 Ros, f. 1) i vidsträcktare mening 

 en allmän benämning på större, pryd- 

 liga, merendels mångbladiga, dubbla 

 blommor. Vill man utmärka någon viss 

 art, måste alltid ett epitet tilläggas, 

 såsom Fackelros, Neckros, Stjernros 



o. S. v. »Rosor ocli violer». Omqväde, 

 En yppig ros, som växer vild 

 Bredvid en fallen Herknlsbild. 



TEGNÉR 2: 15. 



^) i inskränktare mening buskslägtet 

 Rosa L., dock vanligen endast de od- 

 lade dubbla arterna (allmännast Törn- 

 xos, Trädros), af hvilka man har otali- 



ga förändringar med egna namn. Jfr 

 Törnros. De vilda Roserna benämnas 

 vanligen Törne, Nyponbuske m. m. 



»Ingen ros utan törne». Ordspråk-, 

 Ur knoppen sticker rosen ut 

 Sin friska purpurmun. 



feXAGNELius 2: 165. 

 Hur sköna äro rosens späda knop- 

 par! 



Ljuft doftar rosen, stänkt af daggens 



droppar 



I vilda rosor, sinnebilder kära 

 Af hopp ocli kärlek och min fram- 

 tids dar! 

 En krans af er jag vill pä hjessan bära. 

 ARNELL 67. 



f Rosenbenved, Rosentry = 



Try. Obrukliga, öfverflödiga namn. 



Roseng-issel, m., en särdeles pas- 

 sande benämning, af Franzén gifven åt 

 Cactus (Cereus) flagelliformis L., som 

 vanligen odlas under namnet Paradis- 

 orm, hvilket dock är obrukbart såsom 

 växtnamn. 



Lik en gissel, full med taggar, 



Redan ögat ondt du gör. 



Midt bland taggarne till slut 

 Slår en härlig blomma ut. 



FRANZÉN 6: 127. 



Roscnkattost, se Kattost. 

 f Rosenkål = Kruskål. 

 Rosenpil, f., Roslager, m., tven- 



ne i Dalins ordbok upptagna benäm- 

 ningar på Nerium Oleander L., som 

 jag aldrig hört kallas annat än Nerium, 

 hvilket namn ocTc lämpligast bevaras. 

 Jfr Oleander. 



Rosenrot, f., en fjellört, beslägtad 

 med Kärleksörten, men blommorna en- 

 könade, hanblommorna med åtta stån- 

 dare: Rhodiola rosea L. »Växer vild i 

 Lapska fjellen, och fyller ofta luften med 

 en behagelig rosenlukt, som roten i detta 

 klimat eger. Den växer väl äfven i våra 

 trädgårdar, men rotens lukt är då långt 

 svagare». Retzius 2: 599. 



f Rosenträd, n., ett namn som 

 någon gång gifvits åt Alprosen och, 

 enligt Dalin, åt den för oss helt och 

 hållet främmande Convolvulus scopa- 



