SAFJABRAKEN — SAMMETSBLOMMA 



105 



Safjabräken, n., Safsabuske, 



m,, den utmärktaste af våra Svenska 

 Bräkenarter, med dubbelt parbladiga 

 blad ock fruktklasar i toppen : Osmun- 

 da regalis L. — Safjabräkenet tillskrif- 

 Tas i Småland mystiska egenskaper och 

 det anses förläna vishet (se Linnés Sk. 

 resa 40); namnet synes således förvandt 

 med det af Grimm antagna Mösogötiska 

 safjan, sapere. Ett annat i Småland bruk- 

 ligt namn på denna växt är Rörot eller 

 Rönrot, hvilket, då hvarken till riUl eller 

 i'ö)m. finnes den aflägsnaste anledning, 

 torde rätteligen vara Runarot, hvari allt- 

 så (Isl. rnn betyder egentligen hemlighet, 

 vishet) skulle ligga en liknande hänsyft- 

 ning som i namnet Safjabräken. 



Saftskiflin^, m., en afdelning af 

 Vaxskiflingarnes slägte, med vatten- 

 aktig saft: Hygroiihorus, subgen. Hy- 

 grocybe, Fr. 



Safver^ m., en bekant köksväxt, 

 som vanligen, men origtigt, benämnes 

 Kyndel. Se detta namn. 



Sag'Og'ryiij n., fås af mergen hos 

 flera Palmarter och Cycadeer, företrä- 

 desvis Sagopalmen {Sagus Rumphii 

 wiLLD.) och Cycas circinnalis h. i Ost- 

 indien och på Moluckerna. 



Salep, m., ett mycket närande mjöl, 

 som i vatten upplöses till ett gelé ; fås 

 af rotknölarne hos åtskilliga Nosserots- 

 växter, t. ex. Orchis Morio i.., Orchis 

 mascula L. och Anacamptis pyramida- 

 lis RicH. ; den i handel förekommande 

 erhålles dock^till största delen från 

 Orienten, fr^^ - j^ ^^*-*^^ 



Salepsrot, SalepSÖrt^f., benäm- 

 ning i Svenskan på Anacamptis pyra- 

 midalisR^cu. ^ ^^^^y^^^^AJ] 

 . f Sall, f., Skåne, enligt Linné — 



^ Sälg. 



Sallat^ m., gemensam benämning 

 på åtskilliga växter, som förtäras rå, 

 t. ex. Krasse, Laktuk m. fl. I äldre 

 tider begagnades för samma ändamål 

 äfven Krasse-sommargyllen och arter 

 af Fetknopp. — Jfr Vårsallat. 



Sallats-laktuk, se Laktuk. 



Salomons ljusstake, m., en art 1 



af Krasseslägtet, med upptill bågfor- 

 migt böjda grenar, liknande en kan- 

 delaber: Lepidium campestre R. Br. — 

 Namnet förekommer i Upland. 



f Salomons sigill, n., ett ur apo- j_^ 

 teksspråket {Sigillum Salomonis) upp- 

 taget namn på Rams {Polygonatum 

 TouKx.), men utan allmännare sprid- 

 ning. 



Salsa, Saltört, f., hafsstrands- 

 växter, tillhörande Mollaväxterna, med. 

 trinda, köttiga blad utan brodd i spet- 

 sen, och med små gröna, i bladvecken 

 gyttrade blommor. 



Glatt Saltört, Schuberia maritima 

 c. A. Me v. 



Luden Saltört, Kochia hirsuta 



NOLTE. 



fSalsel, Liljeblad = Sodaört. Ut- 

 går. 



Salsofl (efter Franskan), f. ==Haf- 

 rerot. (Detta med flera andra Franska 

 namn, brukliga i förra seklet, äro nu 

 utträngda af rent Svenska.) 



Saltarv, m., en på hafsstränder 

 växande ört, tillhörande Narfväxterna, 

 utmärkt genom köttiga, saftfulla, ägg- 

 runda blad : Halianthus peploides Fk. 



f Saltbläcker, se Blacken. 

 f Saltgräs, n., Hels. = Sälting. 

 Saltört, se Salsa. 

 Salvia, f., ett bekant örtslägte af 

 Sugeväxternas familj, med läppformig 

 krona och endast två ståndare: Sal- 

 via L. 



Äkta Salvia, med blommor i ax: 

 S. ofjicinalis L. Odlas för sin vällukt 

 och sitt användande i medicin. 



Äng-salvia, med stora blå blom- ^ 

 mor i krans: S. j^ratensis L. Vild i 

 Upland. 



Sammets blomma, Sammets- 

 ros, f., ett örtslägte bland Blomhålks- 

 växterna, med sammetsludna strål- 



