SASSAFRAS — SENSITIVA 



107 



t Sassafras, m., en Nordameri- 

 kansk buske af Lagerfamiljen, använd 

 i medicin: Sassofras officinalis Nees. 



f SatyrÖrt, ett namn, bildadt af 

 det Latinska Satyrium L.; men då detta 

 slägte numera är alldeles upplöst ocli 

 incren inhemsk art finnes deraf efter 

 slägtets nyare begränsning, förfaller 

 namnet af sig sjelft. 



f Sayoykål, m., en bland de tal- 

 rika artförändringarna af Kål, hvilkas 

 meddelande tillbör speciella trädgårds- 

 böcker. 



T Scamnionium, n., roten af en 

 art Vinda från Orienten, som har häf- 

 tigt purgerande egenskaper: Convol- 

 vulus Scammonia L. 



Schersmin^ m., en allmänt odlad 

 buske med hvita, fyrbladiga blommor: 

 Philadelphus coronarius L. Har stark, 

 för de fieste behaglig, men för mig 

 stinkande lukt. Namnet förvexlas ofta 

 med Jasmin, som hos oss ej växer un- 

 der bar himmel, hvarföre hit måste 

 höra Bellmans : 



Syren, jasminer 

 Sprida vällukt öfTer allt. 2: 109. 



f Scilla, f., se Hafslök. 



Scorzoner-rot, f., en från södra 

 Europa härstammande Fibleväxt, som 

 ej sällan odlas hos oss för sina ätliga 

 rötter: Scorzonera hispanica L. Skil- 

 jes från sin islägtinge Kornfiblan (S. 

 humilis L.) genom starkare grenighet 

 och mindre ludenhet. Benämningen 

 användes redan af Bromelius, men för 

 S. humilis. Jfr Ringormsrot. 



Selleri (Fr. Céleri), n., en Umbellat, 

 närbeslägtad med Persilja, men med 

 enkelt parbladiga blad : Apium graveo- 

 lens L. Odlas för kökets behof ; vild i 

 Skåne. Den vilda plantan anses giftig. 

 Jfr Märke. 



Ifrån Lofön komma vi 



Med grönsaker, selleri, bellman 3: 163. 



Sempertin^ m., en stundom odlad 

 Tistelväxt med stora, hvitfiäckiga blad, 



blomhålken med en dubbel rad af tag- 

 gar: Silyhum marianum g^ertx. — Ge- 

 nom förvexling har namnet i Skåne 

 öfverförts till Tistelborren, och der- 

 efter likaledes i våra Floror. 



f Sempertiippa, f., Gestrikl. = 

 Gullivifva. 

 T Seniperviv, m. = Taklök m. fl. 



Namnet tillägges i allmänhet saftfulla 

 växter, som skilda från roten fortfara 

 att växa. 



Senap^ m., ett örtslägte tillhörande 

 Kålväxterna, lättast skildt genom sina 

 skarpt smakande frön: SinapisL. Senap 

 är en värderad matkrydda. »Ett senaps- 

 korn . . . när det varder uppväxt, är det 

 störst ibland kryddor». Jfatth. 13: 31, 32. 

 Hvitsenap, med tve-eggade skidor 

 och gula frön: S. alba L. 



Svartsenap, med fyrkantiga skidor 

 ocl^ svarta frön: <S, nigra L. 



Åkersenap har knöliga skidor med 

 tve-eggad spets: S. arvensis L. Åker- 

 senapens frön hafva en besk, oange- 

 näm smak, hvarföre den är oanvänd- 

 bar som matkrydda. Ar ett högst be- 

 svärligt åkerogräs. 

 f Sene^arot, f., erhålles af en art 

 Jungfrulin, Polygala Senega L., från 

 Nordamerika. 



Seiiegräs, n., Sener, f. pl. Detta 



namn tillägges åtskilliga gräs med styf- 

 va, sega blad, såsom arter af Rör, af 

 Starr ; men i bestämd mening föres det 

 till Enodium cceruleum Pkks., skildt från 

 öfriga genom oledadt strå (blott nere 

 vid roten finnes en ledknut). 



Sennetsblad^ n., ett bekant laxer- 

 medel, som erhålles af flera arter Cas- 

 sia L. frän Egypten och Orienten. 



SensitiTa, f., arter af slägtet Mi- 

 jnosa L., hvars småblad om aftnarne, 

 äfvensom när de vidröras, lägga sig^ 

 tillsamman : M. sensitiva, M. pudica l. 

 Du varma, känslofulla själ! 

 Hvad bäst du liknar vet jag väl: 

 En sensitiva, späd och skär. 

 Din lefnads blomma är. nyblom 91. 



