EMLÉKBESZÉD D: PETHŐ GYULA FELETT, 3 
részvétét nemcsak az által nyilvánította, hogy egykori hű társa elhunytá- 
ról külön gyászjelentést bocsájtott ki és diszes koszorút helyezett a bol- 
dogult koporsójára, hanem m. év november hó 5-iki választmányi ülésé- 
ben hozott abbeli határozatával is, hogy PerHő GyurÁá-ról a legközelebbi 
közgyűlésen külön emlékezik meg. És ezen feladattal a választmányi űlés 
engemet tisztelt meg. 
Ezzel oly feladat elé állított ugyan az igen tisztelt választmány, 
mely gyenge erőmet talán túlhaladja, mert PerHő GyuLa életét és külö- 
nösen tudományos működését ma nem is méltathatjuk még teljes érdeme 
szerint, már csak azon egyszerű oknál fogva sem, mivel főmunkája, mely- 
ben egész palaeontologiai tudása mintegy összpontosítva kifejezésre jut, 
eddig még nem látott napvilágot. Erre rá kell majd térnünk akkor, ha 
ezen nagyszabású munkája előttünk fekszik, a mi minden valószinűség- 
gel már nem sokára meg is fog történni. Igyekeznem kell tehát PErHő 
GyuLÁá-ról életének többi mozzanatai alapján megemlékezni, mire hálás 
"örömmel vállalkoztam már csak azért is, hogy baráti szeretetem és tisz- 
teletemnek, melylyel ő iránta találkozásunk első idejétől fogva mindig 
viseltettem, ezen az úton 15 némi csekély kifejezést adhassak. 
Pethő Gyula életének folyama. — PxrHő Gyuna született 1848. évi 
szept. 9-én Miskolczon, Borsod megyében. Családja a Pxrgovirs nevet 
viselte. Atyja PerkRovirs IsrváNn, anyja kisújszállási Kún JULIANNA volt. 
Eleinte Miskolczon laktak és elemi iskoláit is ott végezte. Hat éves korá- 
ban elveszítette édes anyját, s nem sokára rá édes atyja Pestre költözött. 
Itt végezte ezután a gymnásiumot, de gyakori betegeskedése miatt, több- 
ször félbe kellett szakítania tanulmányait. 1866—-69-ig a kir. József- 
műegyetemen tanárjelöltnek iratkozott be, s mint ilyen a természetrajzot 
választotta. Tanárai : HorFMaNws KÁRoLy, KRrsscH JÁNOS, NENDTWICH KÁROLY, 
SZILY KÁLMÁN, SzroczExK Józser, a kiket hallgatott, jellemének és lelkü- 
letének kifejlődésére nagy befolyással voltak. Ekkortájt édesatyja? gaz- 
dálkodni Leányfalura költözvén, Gyuna fiát magára hagyta, ki ily módon 
korán szokott hozzá az önállósághoz. 
1869-ben titkár-segéd lett a Term. Tud. Társulatnál Sziny K. mellett 
és 1871-ben másod titkárrá választatott, a mely hivatalát három eyclu- 
son át (1880-ig) viselte. Egyszersmind szerkesztette a Természettudományi 
Közlönyt, 1871-ben Lengyel Bélával, 1872—77-ig Szily Kálmánnal. 
Közben 1873—74-ben önkénteskedett a kecskeméti 38. számú Moli- 
náry ezredben, 1878-ban pedig mint a miskolczi 60-ik számú gyalogezred 
tartalékosa részt vett Bosznia occupatiójában br. BIENERTH KÁROLY 4. számú 
k Édes atyja öreg napjaira Kecskemétre vonult nyugalomba, a hol őt élete 
78. évében 1900. évi október 5-én érte a halál. 
1 
