6 Dr: SCHAFARZIK FERENCZ 
és dúsgazdag MARsH ajánlatát sem, a ki nagy fizetéssel hívta magához, 
rövid egy órai társalgás után, assistensnek. Haza vágyódott, — minek 
következtében a m. kir. Földtani Intézetben épen üresedésben levő segéd- 
geologusi állásra pályázott, melyet 1882 julius 4-én el is nyert. Ettől az 
időtől kezdve haláláig szakadatlanul tagja volt a m. kir. Földtani Intézet- 
nek, még pedig idővel osztálygeologussá, majd pedig 1890-ben főgeolo- 
gussá lépvén elő. Kevéssel a Földtani Intézetbe való belépése után meg- 
házasodott. Nejével, néhai NAGYMÁNYAI KOLLER FERENCZ zalai földbirtokos 
leányával: Vitmával még külföldi útja előtt ismerkedett meg és 1883-ban 
őszszel kelt vele egybe. 
Feleségét azonban, kit nagyon szeretett, hosszú betegeskedés után, 
. már rövid néhány év mulva ragadta el a halál (1891), a mi kedélyére és 
munkás kedvére hosszú időn át bénitólag hatott. 
Az intézet kötelékében töltött idő alatt PerHő részt vett — eltekintve 
a betegeskedése okozta némely megszakításoktól — az országos geologiai 
felvételekben, a melyek során a Hegyes-Drócsa és a Kodru Móma vagy 
Beéli hegységek Arad és Bihar megyékben jutottak neki osztályrészül. Ez 
azon vidék, mely a HFekete- és Fehér-Körös körül terül el, egy hegyes, 
zord, sok pontján lakatlan erdős vidék, mely ugyancsak próbára tette 
testi erejét. Ezekből a hegységekből, gyakran heteken át valamely völgy 
zugában ponyvasátorban meghúzódva, körül-belül 60 mértföldnyi terüle- 
tet járt be és térképezett részletesen. 
Az intézeti rendes dolgokon kivül a gyüjteményben egy egészen új 
részt, az ősemlősök gyüjteményét teremtette meg. A mióta az intézet 
igazgatósága őt az idetartozó maradványok egybeállításával és gondozá- 
sával megbízta, ezen tárgy valóságos kedvencz témájává lett. Nem elége- 
dett meg azonban csupán csak azzal, hogy a másoktól szerzett leleteket 
meghatározza és conserválja, hanem legnagyobb passióval maga is 
utánna járt, utazott és ásatott ezen aránylag ritkábban előforduló marad- 
ványok után. Emlékezzünk csak vissza baltavári és bötefai kirándulásaira 
1884-ben, valamint barlangkutatásaira is a Bihar hegységben, melyeket 
1900-ban végzett olyan sikeresen. De még a legutóbbi időben is levelezés 
es a helyszinre való kiutazás által sikerült neki nem egy szép és ritka 
darabot Köpeczről, Tatarosról és más helyekről megmenteni. 
Intézeti elfoglaltsága mellett 1882—86-ig mint első titkár a mh. 
Földtani Társulatnak is teljesített kiváló szolgálatokat 1882—83-ig FRAN- 
ZENAU (Guszráv, 1883—-86-ig pedig SCHAFARZIK másodtitkárokkal szer- 
kesztette a Földtani Közlönyt. Ebből a munkából azonban az oroszlán- 
részt ő vette ki magának, mit a figyelmes olvasó a nevezett kötetek 
sorából könnyen észrevehet. Fáradhatatlan volt a pontos szerkesztésben és 
a megjelenendő czikkeknek, főleg magyarság szempontjából való revisiójá- 
.,., 
ban. E mellett pedáns módon vitte a társulat adminisztrátióját is, foly- 
