EMLÉKBESZÉD D: PETHŐ GYULA FELETT. 
—] 
tonosan arra ügyelve, hogy a társaság vagyonilag is gyarapodjék. 5 mond- 
hatom, hogy a társulat mindig hálásan emlékezett meg PErHő GyuLa 
titkárkodásáról, a mely minden tekintetben példaszerű volt. És a társa- 
ság nem is bocsájtotta őt el választmányának kötelékéből, hanem azóta 
hat ceyeluson át mindig ujból és ujból megválasztotta és megbizta a 
társulati ügyek vezetésében való részvétellel. 
Irodalmi működése. — Irodalmi munkálkodását igen korán kezdte: 
legelső szépirodalmi és ismeretterjesztő közleményei a Hölgyfutárban és 
a Nefelejtsben láttak napvilágot (1865— 66), majd az Ország Tükrében és 
a Hazánk és a. Külföldben, többnyire Szikrássy Gyuna álnéven. 1869— 
1876-ig dolgozatai és szerkesztései Pergovirs GyurA néven jelentek meg, 
ekkor azonban ősi családi nevét PEerHőre változtatta. Később a Vasárnapi 
Ujságba, több folyóiratba és napi lapokba is irt (Századunk, Pesti Napló, 
Fővárosi Lapok, Természet, Budapesti Szemle stb.). Az FEllenórnek pedig 
1878-ig belső munkatársa volt s különösen a tudományos mozgalmakról 
referált. 
Egyéb munkái: Corra B. A jelen geologiájának mesteri fordítása, 
hozzá előszó és műszótár Budapest 1873, mint az akkor megindult ter- 
mészettudományi könyvkiadó vállalat I. kötete. 
A kagylók és gyöngyök. (Vermészettudományi Társulat könyvkiadó 
vállalat II. kötet 12 füzet, Budapest 1878. 42. ábrával.) Ezen munka, a 
melyhez az előtanulmányokat THANHOFFER LaJsos, részben pedig MARGó 
Tirvapan intézeteiben vegezte, reá különösen nagy fontosságú volt, a meny- 
nyiben a később folytatott palaeontologiai tanulmányaihoz kitünő alapot 
szolgáltatott. Akkoriban vidéki összeköttétései segítségével hazánk több 
pontján kereste az édesvízi gyöngykagyló előfordulását is, de hasztalanul. 
Topisagp P. Az anthropologia kézi könyvének fordítása, TÖRÖK 
AURÉL-lal, hozzá előszó, kiegészítő jegyzetek, műszótár és glossarium 
(Budapest 1880, természettudományi könyvkiadó vállalat). Ezzel a mun- 
kával, melyet müncheni tartózkodása alatt végzett, s a melylyel a kir. 
Természettudományi Társulat könyvkiadó vállalatát szolgálta, megint más 
irányú ügyességét bizonyította be. 
A Természettudományi Társulat iránt vállalt kötelezettségeinek ily 
módon eleget téve, ezentúl már csak a geologiai szakirodalomnak szen- 
telte idejét. 
A ZirrEL igazgatása alatt álló bajor kir. Palaeontologiai Muzeumban 
folytatott tanulmányai és vizsgálódásai eredményeképen 1882-ben írta 
meg két nevezetesebb dolgozatát, egyiket a Sphaerulit kagylók sarok- 
pántjának felfedezéséről, ezen ősvilági állatok ama régen sejtett szervé- 
ről, melyet neki sikerült először fruscagorai példányokon kimutatni, a 
mivel az egész állatcsalád diagnozisát megváltoztatta, a másikat a 
