A BUDAPESTI HARMADIK FŐGYÜJTŐCSATORNA SZELVÉNYE. 45 
BUDAPEST HARMADIK FÖGYÜJTŐ-CSATORNÁJÁNAK 
FÖLDTANI SZELVÉNYE." 
Dr. SCHAFARZIK FERENCZ-től. 
III.-ik táblával. 
Budapest fő- és székvárosa harmadik főgyüjtő-csatornájának 1898— 
1900-ban történt építése nevezetes eredményekkel gazdagította Buda- 
pestre vonatkozó geologiai ismereteinket, a mennyiben ásatása alkalmá- 
val a város sik és beépített területén, változatos kifejlődésű mioczén le- 
rakodásokat tárt fel. 
Első sorban Kiss KÁROLY? és MAcHÁN Orró fő- és székvárosi mér- 
nök uraknak tartozom őszinte köszönettel azért, hogy figyelmemet ezen 
gazdag faunára felhívták és engemet kirándulásaim alkalmával készsége- 
sen segítettek, sőt gyűjtéseimet az általuk gyűjtöttekkel gyarapították. 
A csatorna építés főnöke: Szivós Gyura főmérnök úr, különösen pedig 
Kiss KÁRorY szakaszmérnök úr, még azzal is támogatták tanulmányaimat, 
hogy nemcsak tervrajzok alapján, hanem személyes tapasztalásaikkal is 
lehetővé tették a csatorna geologiai szelvényének megszerkesztését. Köszö- 
nettel tartozom továbbá Hanzavárs Gyura igen tisztelt kollégámnak — ki 
a Ludoviceum előtti szakaszra — és MoEsz Guszráv, brassói áll. főreál- 
iskolai tanár, volt budapesti tud. egyetemi assistens urnak, ki nekem dol- 
gozatom kiegészítése czéljából a Telepy-utczai szakaszra vonatkozó gyűj- 
téseit és feljegyzéseit átengedni szives volt. 
A csatorna irányát a III-ik táblán látható vázlat tünteti fel. Szelvé- 
nyünk pedig ebből csak azon szakaszt foglalja magában, mely a Ranolder- 
utcza betorkolása és a Magdolna-utcza sarka közt fekszik és melynek 
hossza körülbelől 1700 méter. Az ábrázolt terület lapos volta miatt a 
szelvény magasságai ötször nagyobbak a hosszméreteknél. 
A szelvényben feltüntetett geólogiai rétegsorozat alulról-fölfelé a 
következő : 
1. A mediterrán emelet lerakodásai (70— me). 
2. A szarmata emelet (S1— 57). 
3. Diluvium (d — d). 
4. Alluviam (4). 
k Előadta a Földtani Társulat 1900 januárius hó 3.-án tartott szakülésén. 
xx Sajnálattal kell itt megjegyeznem, hogy Kiss KÁáRoLrY mérnök úr, a kit 
Tíársulatunk azon hathatós támogátásért és segítésért, melyben e közlemény szer- 
zőjét részesítette, levelezőjének választott, mult 1902. év julius hó 22.-én elhunyt. 
