A BUDAPESTI HARMADIK FŐGYÜJTŐCSATORNA SZELVÉNYE. 53 
Végre megemlítendő még azon kavicslerakódás, mely az Illés-utczában 
a Dugonics-utcza betorkolása körül kezdődik és eleinte vékonyan azután 
pedig mindinkább vastagodva a Kalvária-téren át a Magdolna-utczáig, 
illetve még valamivel tovább a Teleki-térig huzódik, a hol a csatornaásás 
niveauja alá sülyed. Kezdetben durvaszemű görgetegből áll ezen kavics 
(d), a melyben elvétve egyes nagyobb, erősen koptatott ostrea héjak is 
találhatók. Tovább É-ra a Kalvária-téren, de még inkább a Karpfenstein- 
utczában a tetemesen megvastagodott kavicstelepben azonban már két 
réteget lehetett megkülönböztetni, a melyek közül a felső az említett 
durvaszemű, görgetett ostrea- (0. gingensis ScHurH ?) héjakat tartalmazó 
kavicsnak (do) a folytatása, mig az alsó ettől eltérőleg finomabb murvás 
szemű (d. Ez utóbbiban elszórtan szintén találhatók egyes erősen kop- 
tatott kövületek, a melyek közül sikerült a Natica millepunctata, Ceri- 
thium margaritaceum, (. phcatum, (7. pictum, Melania sp. fajok lekop- 
tatott példányait és a Congerta sp. kecskekörömszerű maradványait fel- 
ismernem. Mindezek erős koptatottságuknál fogva bemosottaknak tekint- 
hetők. Egyedül csak a Planorbis marginatus, DRapP. ép példányai tarthatók 
a lerakódással egyidejüeknek. 
Fz az alsó murvás kavics a Magdolna-utcza sarkánál, a felső dur- 
vább kavicsréteg pedig körülbelől a Teleki-tér D-i szélén tünik el. 
Alluvium. 
Alluviális, esetleg ó-alluviális képződménynek szelvényünkben a 
mindent elborító vastag homoktakarót (41) veszem, mely egykor futó- 
homok lehetett, jelenleg azonban teljesen kötött homoktalaj. 
