54 HULYÁK VALÉR 
ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
HULYÁK VALÉR-től.F 
(IV. táblával.) 
1. Szigligeti phillipsit. 
Hazánkból phillipsit eddigelé csak a somoskői basaltból ismeretes, 
hol azt SCHAFARZIK FERENCZ dr. fedezte föl szép átlátszó kristályokban, 
melyek elemzését KALECSINSZKY SÁNDOR végezte.Yk 1900 nyarán KocH 
AnTAL dr. vezetése mellett részt vettem egy tanulmányi kirándulásban a 
Balaton mentén s ez alkalommal a szigligeti várhegy oldalában fejtett 
kőbányában oly basalt darab került kezembe, melynek két kis üregében 
tejfehér 1—2 mm. hosszú oszlopos kristályok ültek félig-meddig elrejtve 
porszerű, fehér, kovasavas anyagban. A vizsgálat során kiderült, hogy 
ezek phillipsit kristályok, még pedig a közönséges penetrácziós ikrek a 
bázis szerint, melyek egyéneit a c (001), b (010), m (110) és n (120) for- 
mák határolják. A lapok az n (120) kivételével, mely a harmotomnál még 
nem észleltetett s ezért jellegzőnek vehető, mind rostosok lévén, a kevésbé 
pontos szögmérés eredménye épen úgy ráillett volna a harmotom iso- 
morph kristályaira is, ettől azonban fajsulya révén könnyen megkülön- 
böztethető, a mennyiben a phillipsit fajsulya 2:15—2-20, mig a harmo- 
tomé 245—2-50. A szigligeti phillipsitre a THovrEr-féle folyadék segé- 
lyével 2172-t kaptam eredményül 1897 C mellett. 
2. Szobbi calezit. (1. ábra.) 
A szobbi andesit másodlagos ásványait SzaABó JózsEr írta lerYXx s ezek 
között megemlíti a calczitot, melynek sárgás, oszloposan vagy skalenoede- 
resen kifejlődött kristályai chabasit társaságában fordulnak elő. Az általa 
gyűjtött példányokat az egyetem múzeumában volt főnököm, KRENNER 
tanár engedélyével megvizsgálván, kristálytani szempontból említésre 
méltó eredményre jutottam; ugyanis az oszlopos külsejű kristályok is 
skalenoedereknek bizonyultak, még pedig az R 13-nak, csúcsukon az 
alaprhomboederrel, mint azt a következő mérések igazolják : 
" Előadatott a Földtani Társulat 1902 november hó 3.-én tartott szakülésén. 
"kr Föld. Int. évi jelentése 1858. 130 I. 
ezer Bold. KÖZT SZDESZ ESEN ESA 
