58 HULYÁK VALÉR 
CS 491.201 DHNATA JOSE 
1/1385 201.423 939 35" 939 34 
s .p 493.111 N6ekT9l 162 1457 
p.e 111.021 449 34" 449 335" 
e .l 021.110 502 20" JO! 
4 adől 110.421 189 54" 189 49:5" 
H.t 421.201 T(632 162 155" 
tn 901.021 5920 58/ 500 ZA7T 
n .m 021.131 Gjaje ZDO zi 
mt .0 131.231 792040 ) VE 
v.20 TTOST 562 20" 562 145" 
0 .Ó Ma é2 979 90" 970081 
0 112.001 300 96" 302 34 
n:.E 021.205 482 59" AS AD 
(RESKO 905 .243 362 44 360 45" 
Tat 131.243 949 42" 949 46-5" 
TKá0 243.112 939 43" DZA AAA 
€ L.J 061.131 962 91" 269 96" 
A 4. ábrán feltüntettem a c tengelylyel parallel projectióban az 
Aranyi-hegy anorthitján észlelt alakokat a kristályok kifejlődésének meg- 
felelően, a 6. ábrán pedig az anorthiton eddig észlelt formákat, össze- 
sen 49-et. 
A mi az ikreket illeti, G. vom RarH már idézett helyen megállapítja 
az albit-törvény szerint alkotott ikrek jelenlétét, sőt az M, (010) lap több- 
ször észlelt megtöréséből következtet a periklin iker-törvényre is, mérés 
útján azonban ezt nem tudta megállapítani. Ez utóbbit én sem észleltem, 
hanem találtam a karlsbadi törvénynek megfelelő két ikret, melyek az 
által ismerhetők fel, hogy — mivel a [010.001] öv ikerállásában 
07 24:5" maximális eltéréssel majdnem összeesik a [(010.101] övvel — 
a közös övben a kristály egyik oldalán brachydomákat, a másikon pedig 
pyramisokat észlelhetünk. 
5. Helsőbányai diaphorit. 
Ennek a ritka ezüstéreznek, melyet ZEPHAROvICEH F írt le, azaz válasz- 
tott el, mint rombos rendszerű ásványt az egyhajlású Freieslebenittől, 
előfordulása hazánkban Felsőbányáról ismeretes. Ugyanis IKRENNER dr. 
tanár XX említi a semseyit új ásványfajt megállapító értekezésében, mint 
a kisérő ásványok egyikét. Mivel ennek egy pár jól mérhető kristályára 
akadtam myargirit és sphalerit kiséretében felsőbányai érczek közt, melyek 
megvizsgálásával Kocn dr. tanár volt szives engem megbízni; méréseim 
eredményét a következőkben terjesztem elő : 
X Bor Ak. Wien 63. et 30KSSESZÜE 
"k Ak. Ert. 15., 111. 1. 1881. Természettud. Közlöny 1877. 9. 438. 
