84 TÁRSULATI ÜGYEK. 
továbbá azt is, hogy a fóthi és czinkotai típusos alsó-mediterránkorú lerakó- 
dások szintén bővelkednek halfogakban (I. a Budapest és Szent-Endre vidéke 
ezímű térképmagyarázat 47. lapját). ; 
9. HogusirzgY HENRIK: A diluviális mocsárlöszről értekezett. ( Helyszüke 
miatt a jövő füzetben közöljük. Szerk.). : 
3. TRErrz PÉTER soron kívül ismertet egy areopiknometert (1. a jelen 
füzetben). 
1903 márczius hó 4-én. Elnök T. horH Lagos. 
Titkár szomorúan jelenti be GLANSZER GyuLra és Vécszv Józser báró a 
társulat rendes tagjainak elhunytát. Egyúttal bejelenti még, hogy a januárius 
hó 7-én tartott vál. ülésen rendes tagoknak választattak MavuRrirz BÉLA dr. és 
ToBoRrrY ZOLTÁN egyet. tanársegédek Budapesten (aj. WRaNszgNAav A.) és a ja- 
nuárius hó 28-án tartott vál. ülésen DowxárH Azasos Pilismarothon (aj. tit- 
kárság). 
Hlóadás : 
CHorwoxky JEnő dr. a deliblati homokpuszta fizikai földrajzának vázlatát 
ismertette. A homokpuszta azon a diluviális képződményekkel fedett plateaun 
fekszik, a mely Fehértemplom és Versecz közt a hegyekhez simulva, nyugat 
felé a Mramorák-deliblati ó-alluviális lapályig terjed ki. Délről a Duna hatá- 
rolja, éjszakról pedig részben az Alibunári mocsár mélyföldjére esik le mere- 
dek, 20—30 m. magas szakadékos falakkal. Ennek a plateaunak csak azt a 
részét fedi futóhomok, a mely épen szemben van az Alduna sziklakapujának 
báziási nyilásával. A futóhomokkal fedett terület 54H—NW irányban elnyuló 
ellipszis, a melyből csak délnyugati sarkán szel le egy darabot a Karas széles 
és mély völgye. A Karas alsó szakaszával szemben meredek, magas gerincz 
emelkedik, a melynek cafion-szerűen összeszabdalt völgyeiből ma nincs a víz- 
nek lefolyása. Ez a magas gerincz homokból és felette diluviális löszből áll. 
Származása még eddig ismeretlen. Maga a puszta három jól megkülömböztet- 
hető részből áll : 
1. Közvetlen a Duna árteréről mintegy 10 m. magas peremmel emelke- 
dik ki az első rész, a deflacziós terület, a honnan a homokot már a talaj- 
vízig elhordta a szél. Ennek közepes magassága a t. sz. f. 93 méter. 
2. Ettől éjszaknyugatra van a ma is mozgó homok területe, a hol a leg- 
szebb dűnéket, barkhánokat és garmadákat találjuk. Ennek a nagyon változatos 
területnek közepes magassága a t. sz. f. 129 méter. 
3. A harmadik terület a félig kötött s hosszan, 54F—NW irányban ba- 
rázdált homokvidék, a mely kinyulik majdnem Petrovoszelo közeléig s köze- 
pes magassága 155 m. 
A míg a diluviális plateaunak az a része, a melyen nem fut és nem is 
futott homok, körülbelül mindenütt 122 m. magas a tenger sz. f., addig a ho- 
mokkal fedett puszta közepes magassága 138 m. 
Kétségtelen tehát, hogy ez a terület már eredetileg is magasabb volt a 
plateau többi részénél s meglehet, hogy oly magas halmok letarolásából szár- 
mazott, mint a minő hosszan elnyúló alakban a pusztát éjszakkeletről hatá- 
rolja s a melynek közepes magassága 194 m. 
