97 TÁRSULATI ÜGYEK. 
optikai tulajdonságait pontosan megállapította és a nyert eredményeket Loczka 
elemzési eredményeivel egybevetve, az anyagnak magnesia-mész-natron-amphibol 
voltát kiderítette, ezzel magyarázatát adva bizonyos jadeit-elemzéseknek a 
magnesia és mésztartalmát illetőleg, valamint az anyagnál tapasztalt fajsúly- 
ingadozásoknak is. 
De nemcsak ezen abszolut becscsel bíró munka, mely szerző éles meg- 
figyelő tehetségéről és szakavatottságáról tanuskodik, hanem azon 37 évi 1r0- 
dalmi munkássága, melylyel hazánkban a modern mineralogia iránt az érdek- 
lődést felébreszteni és fentartani tudta; szerencsésen művelte, a mennyiben 
több új ásvány leirását adta; hazánk ásvány-topographiájához új adatot szol- 
gáltatott és nemcsak maga dolgozott, hanem közvetlenül vagy közvetve egész 
derékül működő ifjabb nemzedéket nevelt; különben külföldön is a neves 
mineralogusok között helyet vívott ki magának, véleményem szerint KRENNER 
Józser Sáwponkt teszi a SzaBó Józser-emlékéremmel való kitüntetésre hivatottá. 
9. ScnmipT Sáwpok. Szalónak vidékének néhány ásványáról. Math. és 
természettud. Ért. XV. 1897. 
ScHMIDT SáwpoRk. A kristályok osztályai. Math. és természettud. Ért. 
XVIII. 1900. 
Mindkettő külön-külön abszolut becsénél fogya a $SzABó-éremmel való 
kitüntetésre érdemes mű. Az elsőre útbaigazítónak szolgáljon az 1900. évi 
bizottság jelentésében adott, a tényállásnak minden tekintetben megfelelő 
kitünő ismertetés, míg a másodikban a kristálytan 32 elméletileg lehetséges 
osztályát, elütően a szokásos módoktól, kizárólag a gömbprojectio igénybe- 
vételével teszi érthetővé. A levezetés főeredetiségét a szerzőnek megállapított 
cprojectiotételev juttatja kifejezésre. Ennek alkalmazásával mind a 32 osztály 
a legáltalánosabbtól a legtöbb symetriával biróig levezethető. 
II. ScHAFARZIK FERENcz, a közettan, geologia és palxzontologiai, vala- 
mint a mineralogiai, geologiai1-, chemia-csoport szakelőadója, a következő jelen- 
tést olvassa fel: 
1. Petrographia. Az 1897—1902-re terjedő eyelusban több kisebb dol- 
gozaton kívül a következő munkálatokról kell elismeréssel megemlékeznünk : 
SzápEczky Gyuna. A zemplém szigethegység geologiai és közettami tekin- 
ben. Budapest 1897. (Kiadja a kir. Természettudományi Társulat.) 
F. W. Vorr. Geognostisehe Sehiülderungen der Lagerstüttenverhültnifie 
von Dobsau in Ungarn. (Jahresbericht der k. k. geol. Reichsanstalt. Wien, 
L. Bd. 1900.) c 
3jöckH Hucó. kliőzetes jelentés a Selmecszbánya vidékén előforduló eruptiv- 
kőzetek korviszonyairól. II. tábla. Földt. Közl. XXXI. kötet. 
2. Geologia és stratigraphia. Az ide tartozó munkálatok száma jóval 
meghaladja a százat. A rendes geologiai és stratigraphia irányúak mellé sora- 
koznak az agrogeologiai munkák is, a melyek közül különösen TRErIrz PÉTER- 
nek a homoktalajok nedvességére vonatkozó igen érdekes megfigyeléseit említem 
fel, a mely a cJelentés az 1900-ik év nyarán végzett agrogeologiai munkála- 
tokról, mitsem eláruló czím alatt rejtőzik. 
Alapos tanulmányt a futóhomok mozgásának törvényeiről közölt CHOLNOKY 
JENŐ is (Földt. Közl. XXXII. 1902). 
