94 TÁRSULATI ÜGYEK. 
von Kostej in Krassó-Szörényer Gomitate. Mitth. des naturwiss. Vereines in 
Hermanstadt. 1901. és t 
BRusisa Sp. leonographia molluscorumm fossiluun in tellure tertiaria 
Hungariae, Croatiae, etc. Zágreb 1902. XXX tábla, 49, szöveg nélkül. a 
4. Mineralogiai és geologiai chemia. Az ásvány és általában vízanali- 
zisek során mint valóban mintaszerű munkát most is ki kell emelnünk Inosvax 
Lagos aA Balaton vizének chemidi viszonydais czímű dolgozatát, mely a m. 
Földrajzi Társulat Balaton-bizottságának kiadványaként jelent meg Budapesten 
1898-ban. 
Magyar szénelemzésekkel foglalkozott KALEcsINSZEY SÁNDOR. A magyar 
korona országainak  ásványszenei czímű monographiát a m. kir. Földtani 
Intézet adta ki. Megjelent még ebben a csoportban KALECSINSZEY SÁNDOR- 
nak I. cA szovátai meleg és forró konyhasós tavakról, mint természetes hő- 
accumulátorokrób , IL. a Meleg sóstavak és hőacculumátorok előállításáróli czímű 
értekezése. M. tud. Akadémia Math. és természettud. Értesítője. 1901. és Föld- 
tani Közlöny. XXI. köt. 1901. 
Kitünő munkálkodást mutathat fel Loczka JózsEr is, kinek dolgozatai 
a Magyar Chemiai Folyóiratban jelentek meg. Nevezetesen : 
A Botes-hegyről való tetraedrit chemiai elemzésr. 1901. 
Két magnesit chemidai elemzése. 1901. 
A brüunsdorfi berthieritről. 1901. 
Az anapaitról. 1902. 
Gondosan mérlegelvén az elősorolt munkálatok belső tartalmát, témájok 
új voltát, különösen pedig azt, hogy az illető szerzők mennyire úttörők, tehát 
hogy munkálataik mennyire alapvetők egyik vagy másik irányban; betűrend- 
ben a következő öt munkát bátorkodom az igen tisztelt bizottságnak ajánlani, 
mint olyanokat, a melyeket a Szazó Józser-emlékéremmel való kitüntetésre 
érdemesnek tarthatunk. 
1. ÍArEcsrsszky SáwxpoR munkája a szovátai sóstavakról. Bár léteztek 
már az irodalomban egyes hangok, a melyek a sóstavak, illetve sósvíz fel- 
melegedését a napsugaraknak tulajdonították, úgy mégis erre vonatkozó isme- 
reteink bizonytalanok és zavarosak voltak. Kanzcsisszkyvé az elvitázhatatlan 
érdem, hogy a víz felmelegedésének körülményeit megsejtvén, annak miként 
való megtörténhetését pontosan eszközölt mérések és szabatosan végzett kisér- 
letek által kétségtelen módon kiderítette. Ezzel nemcsak hogy megoldotta a 
sóstavak szokatlan felmelegedésének problémáját, hanem egyben rámutatott 
arra is, hogy a sósvizekben felhalmozott, de mesterséges sóstavakban is össze- 
gyűjthető melegmennyiség gyakorlati irányban miként volna értékesíthető, a 
mi idővel még fontos nemzetgazdászati tényezővé nőheti ki magát. 
2. Kocn Anrar munkája az erdélyrészi neogénről. 
Egy ritka szorgalommal megírt nagyfontosságú monographia, mely Magyar- 
ország egykor kiadandó geologiájának bátran képezheti egyik díszes fejezetét. 
Az összes rendelkezésre állott irodalom felhasználásán kívül szerző a legtöbb 
fejezetben a saját tapasztalatát és geologiai ismeretét szőtte bele ezen mun- 
kájába. Szem előtt tartandónak vélem azt is, hogy ezen munka szerzőjének 
