198 DI LÖRENTHEY IMRE 
A csigolyalemezek (Neuralia) sora a pajzs általános domborulatához 
viszonyítva csekély mélyedésben fekszik, míg a bordalemezek körülbelül 
középtájt kidomborodók. Az egész felület féregszerűen bibircsós, mely 
bibircsók a pajzs szélei felé némileg sorokban állanak, míg közép felé 
mindinkább szabálytalanul vannak elszórva. KocH professzor e diszítést. 
találóan szúrágásszerű diszítésnek nevezi. E diszítés egészen a pajzs 
pereméig terjed, mely ferdén lejt kifelé. Az első bordalemez bordaja van 
csak mellfelé tolva a középvonalból, a 2., 4., 5., 6. és 7. pedig hátrafelé, . 
s csak középtájt a harmadik van középen. A bordák kiálló végei hosszan 
barázdáltak; legjobban kinyúlnak a bordalemez alól s legszélesebbek a 
két elsőnél, továbbá a 6. és 7-diknél, míg középen a legrövidebbek s 
legkeskenyebbek. A borda vége kevéssé van a lemezbe bemélyedve. Az 
egyes bordalemezek között, valamint ezek és a csigolyalemezek között — 
legalább a két nagy példánynál — varrat jóformán nincs, hanem a peremek 
csakis érdes ferde felületeikkel függnek össze; a csigolyalemezek pedig 
ezenkívül egymás között eresztékszerű nyúlványokkal is. (Lásd a 3. ábrát.) 
A nyakipajzsrész (Nuchalplatte), középen erősen domború ; hátul az. 
első borda- és első csigolyalemez felé gyengén ívelt, mig mellfelé elég erős, 
középen kevéssé behorpadt domború ívet formál. Hossza a középvonalban 
51 mm., legnagyobb szélessége a pajzslemez két hátsó tövisének végén 
mérve 207 mm. A csont vastagsága 9 mm. E pajzsrész alsó része elől vé- 
konyabb lemezként mellfelé nyúlik. E mellfelé nyúló pajzslemez, miután 
középen elég erősen ki van metszve, itt legkevésbbé nyúlik előre s így leg- 
keskenyebb; innen azonban jobbra és balra mindinkább szélesedik, majd 
az első bordalemez bordanyúlványa felé, tehát oldali végei felé, ismét 
keskenyedik. Ott a hol a legszélesebb e lemez, 17 mm.-nek mértem, meg 
kell azonban jegyeznem, hogy a mellső pereme nem egészen ép, több 
helyen kicsorbult; úgy, hogy ennek következtében az sem állapítható 
meg, miszerint voltak-e tövisszerű nyúlványai e részen vagy sem, de 
igen valószínű, hogy nem voltak. E lemeznyúlványt is hátul az első. 
bordalemez határolja, a mennyiben két tövisszerű nyúlvány segélyével 
mindkét oldalt reá nyúlik a feltünő széles első borda két kinyúló végére. 
Míg a nyakipajzs a pajzs többi részével egyezően féregszerű dúdorokkal 
diszített, addig e mellfelé nyúló pajzslemez csak szabálytalanul barázdált. 
E pajzslemez élesen elkülönül a nyakipajzs többi részétől annyiban is, 
hogy a féregszerű dúdorokkal díszített rész mellső pereme hirtelen esés- 
sel megy át a körülbelül csak fél annyira vastag, jóformán mindén diszí- 
tés nélküli s a külső széle felé vékonyodó pajzslemezbe. A nyakipajzsba 
hátul nem nyúlik be az első csigolyalemez, sőt inkább a nyakipajzsnak 
két fogszerű nyúlványa nyúlik hátra, hogy e csigolyalemezzel szorosab- 
ban érintkezhessen. E pajzslemez a bőrösen porczos szegélybőr főtapadó- 
felülete. 
