912 HORUSITZKY HENRIK." 
magasan feküsznek, meredeken kiállanak az alluviális területből és azok 
petrographiai összetétele a dombhát lábánál elterülő terraszos "TÜLGCSÁKLEÉSSEI 
szel teljesen megegyezik. 
Az illető mocsárlöszterületeken kavicsot sehol sem találunk. Apró- 
murvaszemesékből álló vékony rétegek, illetve helyenként csak lencsék 
a térképen (1. ábra 210. oldal pontozott területeken fordulnak csakis- 
elő, tehát a durva homokszemű lösz és a homokbuczkák vonulataiban, 
valamint a mocsárlösz területe szélén. Úgy a durvább anyag hiánya a 
területen belül, valamint annak szélén az 
" homokos apró kawicsos rétegcsék és lencsék olyan las- 
zi vályog 50 cm. ryzzrőlota; kodnak Ivb 
7 homokoslösz — San mozgó vízről tanuskodnak, a melyben a. 
50—110cm. —— finom por a nélkül, hogy azt a víz sodra to- 
sz homok — vább vitte volna, leülepedhetett. Ezen dilu- 
J viális árvizes területekről a víz legnagyobb- 
, typusos lösz zöme csak elpárolgás, illetve beszivárgás út- 
mészconcré- 8 
HE 28 ján tünt el. 
3 A mocsárlösz az említett előfordulásán 
kívül még a diluviális szárazföldi löszterületen 
Csata belül is előfordul, még pedig kisebb-nagyobb. 
330—430cm. —. mélyedésekben és völgyekben. Itt is az illető. 
: lösznem subaérikus, a környéken előforduló. 
8 mee eros Szárazföldi löszszel egyidejű, csakhogy oly he- 
j lyeken rakódott le, a hol az esővíz többször 
összegyülemlett, megállt, minek következté- 
ben az illető lösznem strukturája a száraz- 
földi löszétől különböző lett. Ilyen mocsárlöszmélyedéseket látunk pél- 
dául a Bátorkesz és Muzsla között elterülő diluviális plateaun. Búcs 
község (Esztergommegye) környékén azokat még mai napig is Béka ta- 
vaknak nevezik. 
A kétféle előfordulási mocsárlöszön kívül Muzsla községnél (Eszter- 
gommegye) némileg régibb mocsárlöszre is akadtam, a mint a 3. ábra 
mutatja, a szárazföldi lösz alatt. 
Ez sem egyéb, mint az annak idején diluviális mocsaras farüdaten 
leülepedett por, mely idővel felhalmozódott s melyre a szárazabb időszak 
beálltával szárazföldi lösz rakódott le. 
Hogy ez ugyancsak diluviális mocsárlösz, azt bizonyítja az előbbi— 
vel azonos struktura, a benne lévő szárazföldi és mocsári csigák, vala- 
mint a mészconcretiók vízszintes elhelyezkedése, a melyekről azonban 
később még szólani fogok. ; 
Hasonló településről szól HaArnavárs GyuraA úr. az Alföldről szóló: 
munkájában Bajmokról, a hol szintén fehéres, világos sárgás agyag van 
feltárva a 2 méteres vastag szárazföldi typusos lösz alatt, a melyben az 
