A DILUVIÁLIS MOCSÁRLÖSZRŐL, 213 
élő szárazföldi és mocsári csigák együtt fordulnak elő.X HALAVÁTS úr szó- 
beli közlése szerint is teljesen azonos ezen állítólagos agyag a mocsár- 
löszszel. 
Ha végiglapozgatjuk a m. kir. földtani intézet Évi jelentéseit és Év- 
könyveit, több helyütt olvashatunk hasonló szelvényekről. De majdnem 
kizárólag fehéres-szürkés, majd világos-sárga agyagnak mondják a geoló- 
.gusok ezt a képződményt, a mely a szárazföldi lösz alatt van települve. 
"Talán ez sem lesz más, mint mocsárlösz ? 
A v. RIcHTHOFEN-téle tavilöszt talán össze lehetne hasonlítani a 
"mocsárlöszszel. F. von RICHTHOFEN FP a tavi lösz elhelyezkedésére vonat- 
kozólag azt mondja, hogy ez a typusos lösz alatt fordul elő. A tavi lösz 
vízszintes rétegzést mutat, a mely azonban teljesen elüt a fölötte lévő 
szárazföldi lösz pados elválásától. 
Dr. Lóczy Lasos egyetemi tanár úr a RICHTHOFEN-féle tavi löszre 
vonatkozólag azt jegyzi meg, hogy az egy hatalmas, vízmentesen réteg- 
zett, gipsztartalmú és különösen sok sókat tartalmazó agyagképződmény, 
a melyet nagyobb tömörsége, csigák hiánya, valamint sötét, olykor vörös 
és sötétbarna szinezete miatt a typusos lösztől jól meg lehet különböz- 
tetni. Előfordul helyenként homokkőrétegekkel is váltakozva. Lóczy tanár 
úr véleménye szerint ezen agyagföld a lösznél jóval idősebb s a benne 
talált kövületek alapján harmadkorúnak itélte. Lóczy úrnak ezen nagy- 
értékű ismertetése alapján a  RICHTHOFEN-féle tavi löszt a mi mocsár- 
löszünkkel összehasonlítani nem lehet.Frr 
A fönt említett mocsárlöszszel összehasonlítani lehetne talán azon 
chinai löszterületeket, melyekre vonatkozólag Lóczy úr következőképen nyi- 
latkozik : cHoj-ning-szkien város környékén, valamint Lang-tyi-szkien körü 
a völgyek felső része felé a löszfalakon mintegy 075—0-6 méternyire a fel- 
szín alatt egy vagy két 0-3—0-4 méter vastag fekete földréteg van a sárga 
löszben. Annak a bizonysága az, miszerint a közelmult időben egy ned- 
vesebb korszak a mainál dúsabb növényzetet táplált, az általános lösz- 
képző időszak közepette. Lehet azonban az is, hogy ezek a közbeékelt 
televényrétegek olyan tavak és mocsarak fenekén keletkeztek, minőket 
Hoj-ning-szkien és An-ting-szkien körül a chinai térképen megjelölve 
találunk. A völgyi löszről Lóczy úr továbbá azt is mondja, hogy az eset- 
leg másodlagos is lehet. Petrographiai tekintetben azonban az a hegyi lösz- 
től meg nem különböztethető. 
A mocsárlöszt továbbá az irodalomban ismertetett laterites képződ- 
X HALAvÁTS GYULA. Az Alföld Duna— Tisza közötti részének földtani viszonyai. 
(Magy. kir. Földtani Intézet Évkönyve, XI. kötet) 123, old. 
kk F. v. RICHTHOFEN. China, I. B., p. 81. 
1: "kk Gróf SZÉCHÉNYI BÉLA keletázsiai útjának tudományos eredménye. I, kötet, 
-455—464. oldal. 
