9 16 HORUSITZKY HENRIK 
Szóval ezt a talajnemet humuszos, kissé meszes vályognak mond- 
hatjuk, a mely a czukorrépának és árpának a legjobb földje. Az irodalom 
adatai szerint ezen talajnem az oroszországi csernoszjemmel azonos. 
A mocsárlöszterületet jellemzik továbbá a rajta előforduló kisebb- 
nagyobb székes foltok, a melyek altalaja sokszor már annyira átváltozott, 
hogy ezt már csak márgának vagy kötött sárga agyagnak kell tekinte- 
nünk. Tulajdonképen azonban ez sem más, mint egy metamorph lösz. 
x 
Hogy Magyarországon mennyire van elterjedve ezen képződmény, 
azt ez idő szerint megállapítani nem tudom, de azt hiszem, hogy a mocsár- 
lösz meglehetős nagy kiterjedésű lesz és nagyobb szerepet játszik hazánk 
geologiai alkotásában. 
A WorrFtól és INKEY Bérától ismertetett átmosott lösz sem lesz talán 
más, mint mocsárlösz ; hasonlóan ide tartozhatik talán a nagy Alföldön 
előforduló márgakőzetnek egy része is. 
ISMERTETÉS. 
Dr. Pálfy Mór: Alvincz környéke felső-kréta rétegeiről?Y szóló 
munkájának ismertetése és méltatása. 
Erről a munkáról már két helyütt is találunk rövid ismertetést, illető- 
leg birálatotyk és hogy most ismét foglalkozunk vele a Földtani Közlöny 
hasábjain, ennek az oka az, hogy ez a munka, úgy tárgyánál, mint kidol- 
gozásánál fogva annyira fontos, hogy megérdemli a behatóbb méltatást is. 
A munka első részében szerző a geologiai viszonyokat, a rétegek fauná- 
jának a jegyzékét, ezek csoportosítását, a vidék tektonikáját stb. tárgyalja, 
míg a második —  paleontologiai — részben, a kagylók és csigák részle- 
tes leirásával foglalkozik. A bevezetésben elmondja, hogy a Maros völgyé- 
ben, Gyulafehérvár és Szászváros között, a homokkő és márgarétegek kora 
kétséges volt mindaddig, a míg ezeket HEREPEY KÁRoLrYy, a nagyenyedi. ref. 
collegium tanára, 1893-ban, gazdag lelete alapján a felső-krétába nem sorozta. 
HEREPEY fölfedezése vezette dr. Pánrvt erre a vidékre, a melyet azután rész- 
xX Dr. PárryY MógR: Alvinez környékének felső-krétakorú rétegei. A m. kir. 
Földtani Intézet Évkönyve XIII. kötetének 6. füzete, 205—302. lapokon, a XIX— 
XXVII. táblákkal. Ugyanez németül: Die oberen Kreideschichten in der Umgebung 
von Alvinez. Mitteilungen aus dem Jahrbuche der kgl. ungarischen Geologisehen 
Anstalt XIII, Bd. 6. Heft. Pag. 243—348. Budapest, 1902. A munkát a kir. magyar 
természettudományi társulat a Bugát-féle pályadíjjal tüntette ki. 
xx Természettudományi Közlöny, Budapest, 1900, 32. kötete, 138—141. lapjain 
és a Földtani Közlöny, Budapest, 1902, 32. kötete, 73—76. oldalain. 
