ISMERTETÉS. 917 
letesen áttanulmányozott, s onnét gazdag gyűjteményt szerzett. A geologiai 
viszonyok leirásában a szerző részletesen ismerteti az egyes rétegeket, vala- 
mint a kövületek lelőhelyeit. 
A Maros jobb partján, Poklos és Alkenyér között, a terület bázisát 
alsó-kréta (neokom) korú homokkövek alkotják, a melyekben azonban kövü- 
letet alig talált a szerző s inkább petrographiai kiképződésük és települési 
viszonyuk alapján sorozta ezeket a kréta alsó csoportjába. Erre a homokkő- 
csoportra discordánsan települnek a felső-kréta rétegek, a melyek általában 
gyűrődés nélkül, itt-ott csupán vetődésekkel zavarva, lankásan kelet vagy 
kelet-dél-kelet felé dülnek. Nézzük fölmenő sorrendben ezeket a felső-krétakorú 
rétegeket : 
I. A legalsó kövületes réteg az alkenyéri konglomerát, a melynek leg- 
szebb feltárása a Maros bal oldalán, a Szeratahegy alján van. Sajátságos 
faunájában vannak olyan alakok, a melyek az aacheni homokban (megfelel 
az alsó-senon santonien emeletének) is előfordulnak, de másfelől közeli rokon- 
ságot mutat a magyarországi cserevitzi-senonhoz is, leginkább azonban a 
Hátszegtől nem messze levő Puj tengeri senonjához hasonlít, azzal a különb- 
séggel, hogy az alkenyéri konglomerát faunája tengerparti képződményre utal. 
Ezen konglomerát fölött Alkenyéren kövületes márgaréteg van, a imely- 
nek számos kövülete még szintén parti üledékre vall, a faunájának többsége 
azonban már tengeri eredetű. Ez a márgaréteg úgy faunájára, mint kiképző- 
désére nézve megfelel a kolcspataki inoceramusos-rétegeknek.  Kolcspatak 
Alkenyértől északkeletnek 16 kilométernyire van, Alvincz és Poklos között a 
Maros jobb partján, a V. Stoineloru felírással jelezve a térképen. A kolcs- 
pataki inoceramusos-márga feküje szintén durva homokkő és konglomerát, a 
melyben a szerző csupán egy Actaconella gigamteá-t talált. A kolcspataki 
márgában gyakori inoceramusok, (Inoceramaus Gripsi MaAwT.), igaz, hogy hiány- 
zanak az alkenyéri rétegekben, de a két lelőhelyen elég egyező kövületfaj 
van arra, hogy a szerző a kolcspataki inoceramusos márgát az alkenyéri már- 
gával egykorú lerakodásnak tekinthesse. 
A kolcspataki inoceramusos márgák és az alkenyéri rétegek együttesen, 
a Hinnites sp. töredéken és a több faj Gyelolitesen kívül 66 faj conchyliát 
tartalmaznak, ezek közül 47 ismert és 19 új faj. Az ismert fajok közül 22 közös 
Gosau (turon-senon) rétegeinek fajaival, ugyancsak 22 faj közös az aacheni 
homok (alsó-senon) fajaival, 10 faj közös az Elbe-vidéki felső-krétával (turon, 
s alsó-senon) és 11 közös faj van a hindousztáni (felső-senon és daniennek 
megfelelő) rétegek alakjaival. 
A magyar birodalom felső-kréta rétegeivel összehasonlítva, 3 közös faj 
van a bakony-sümegi X homokkövek és meszek kövületeivel, 5 a marosvölgyi 
meszek, 8 a puji-márgák, 2 a bakony-sümegi márgák és 1 faj a fogarasi már- 
gák kövületeivel. 
X A bakonyi gazdag faunát DARNAY KÁLMÁN úr gyűjtötte és sümegi muzeuma 
részére az ismertető határozta meg, a szóban forgó munka megjelenése után. Ezen 
adatokat tehát dr. PánrY úr még nem használhatta föl. PapPP K. 
