290 ISMERTETÉS. 
lít. Brack-vizű csiganem lehetett ez, a melynek egyetlen faját a szerző SEMSEY 
AnpoR tiszteletére nevezi el. Ez a faj Alvincz környékének csaknem mind- 
egyik rétegében megvan, nagysága a 23—16 milliméterek között változik. Vala- 
mennyi között a felső (III.) cerithiumos rétegből kikerült példány a legnagyobb. 
Nem lesz talán érdektelen, ha az alvinezi rétegeket az ismert hazai 
felsőkréta rétegekkel összehasonlítom, s dr. PárnrY rétegcsoportjait az illető szin- 
tek mellé állítom. (Lásd táblázatot a 221. lapon.) 
Az alvinezi felső-kréta faunának és az egyéb hazai előfordulásoknak 
közös fajait már az ismertetés keretében láttuk. Nézzük most a csoportokat 
összeségükben. Az alvincz-környéki legalsó kövületes réteget, az alkenyéri 
konglomerátot dr. Párrv leginkább a puji rétegekhez hasonlítja, a miknek 
faunáját Nopcsa báró ismertette. A puji marin-lerakodásoknak tehát mintegy 
a parti faciesét kereshetjük az alkenyéri konglomerátokban. Ezen konglo- 
merát fölött Alkenyéren agyagpalák következnek, a miket a szerző, a miként 
láttuk a kolcspataki inoceramusos márgákkal tart egykorú képződménynek. 
Ezt a rétegcsoportot dr. PárnrY-val a felső-senonba sorozva, helyét a Kárpá- 
tok inoceramusos márgái táján kereshetjük, a melyek LAPPARENT szerint Gosau 
felső hippurites-padjaival egykorúak. A kolcspataki actasonellás homokkő, fau- 
nája alapján brack-vizű lerakodás, a mely a tengeri inoceramusos rétegeket 
összeköti a cerithiumos rétegekkel. 
A cerithiumos agyagpalák fluvio-lacustris képződmények, a melyek a 
Piréneusok garumnienjével és az ajka-homokbögödei rétegekkel leginkább 
szintezhetők. A Sabal pálmalevelet tartalmazó homokkő, számos kövült fatör- 
zsével, mint tisztán terresztris képződmény, a szentpéterfalvi dinosaurus 
maradványokat tartalmazó homokkövekkel együtt, mindenesetre bizonyos 
hasonlóságot mutat Dalmácziának, a tengertől megszabadult protoczén kép- 
ződményeihez. 
Ha talán egykor Alvincz környékén is sikerül ammoniteket vagy rudis- 
tákat találni, úgy az alvineczi rétegeknek is pontosabban lehet majd strati- 
graphiai helyüket kijelölni. 
Dr. Párnrv pályanyertes munkájának fontossága még jobban kidomboro- 
dik, ha a paleogeographai viszonyokra pillantunk. Az északi és a déli kréta- 
facies határa hazánkon huzódik át. A déli zóna Portugáliából, a Pyreneusokon, 
Dél-Francziaországon. és az Alpok két oldalán át hazánkat is szeli, caprotinái, 
rudistái széltében-hosszában találhatók hazánkban is. Másrészt az északi 
facies, Angolország, Észak-Francziaország és Észak-Németország öve is érvé- 
nyesül inoceramusaitval, scaphiteseivel hazánkban. A Kárpátok lánczolata 
mintegy a két öv közé esik, s a Kárpátok alján különösen a bakonyi kréta 
pregnánsan mutatja az északi és a déli elemek egyesülését. Alvincz környé- 
kének gazdag faunájában szintén az északi és a déli jellegű conchyliák küz- 
delmét látjuk. 
Dr. Párrx jeles munkája tehát, nemcsak hogy fontos adatokat szolgál- 
tatott hazánk geologiai ismeretéhez, hanem általában a kréta-korszak tek- 
tonikai és paleogeographiai problémáinak a megoldásához is mindenkor kút- 
főül fog szolgálni. 
