IRODALOM. 925 
a felső-triaszkorú dolomit alkotja, a hozzájuk simuló szelidebb lejtésű hegyek 
összetételében a palgogén vesz részt, a dombság javarészben a neogén rétegei- 
ből áll, míg a dunántúli rész fensíkszerű dombhátait a diluviális lösz, végül 
a "Csepelsziget és az Alföld területét a diluvium és a jelenkor folyóvizeinek 
árterén s mocsárainak fenekén leülepedett rétegek és az ;olikus erőktől idehor- 
dott futóhomok borítja. E képződményeknek az a része, mely a dombságot for- 
málja és az Alföldön fordul elő, úgyszólván eredeti helyzetében van, míg a 
hegység vázát alkotó régibb képződmények átlag ÉK—DNYy irányú hasadékok 
mentében többszörösen elvetődtek. Az e lapon konstatált képződmények külön- 
ben a következők : 
Felső-triasz: — dolomit. 
Felső-eoczén: nummulitos mészkő, 
felső bryozoás réteg. 
Oligoczén : hárshegyi homokkő, 
budai márga, 
kisczelli agyag, 
kattiai emelet. 
Neogén : alsó-mediterrán, 
felső-mediterrán (lajtamész), 
szarmat emelet, 
pontusi emelet, 
édesvizi (pontusi) mész, 
mastodon- (levantei) kavics. 
Diluvium : meridionális kavics, 
homok, 
lösz, 
mésztufa. 
Alluvium : futóhomok, 
zsombékos, szikes területek, 
ártéri üledékek. 
Végül fel vannak sorolva az ásványos vizek és a gyakorlati szempont- 
ból fontosabb anyagok. Günr V. 
(3.) Haravárs Gyura: A Duna és Tisza völgyének geologtáia. (A Magy. 
Orvosok és Természetvizsgálók 1901. évi XXXI. Vándorgyűlésének Mun- 
kálatai. Budapest, 1902. p. 323.) 
Hálára kötelezte szerző különösen a geografusokat, hogy az Alföld és a 
két nagy folyó geologiai történetét röviden, mintegy dióhéjban foglalva adta 
meg olyan nyelven, a melyet megért a szakbeli geologuson kivül mindenki, 
aki előszeretettel foglalkozik a Föld megismerésével. Igen hasznosak, különö- 
sen didaktikai szempontból a czikket kisérő kis ábrák is, a melyek az egyes 
korok hydrographiáját a lehető legpraktikusabban szemléltetik. 
Nehány fontos megjegyzésünk van azonban az értekezés tudományos 
Földtani Közlöny. XXXIII. köt. 1908. 15 
