IRODALOM. 997 
a folyó valamely időben ezt vagy azt a hegyet áttörte, az olyan kifejezés, 
a mely csak a legnagyobb kivétellel fog igaznak bizonyulni. 
Egyébként a szerző még a szakembereket is hálára kötelezte, mert 
összefoglaló értekezése rendszerbe önti az elszórt adatokat s mintegy vázlatot 
ad Magyarország geologiájának egy fejezetéhez. CHOLNOKY. 
(4.) SCHAFARZIK FERExcz: Magyarország kótparáról, különös tekintettel a 
dísz- és építőkövekre. A magyar Mérnök- és Épitész-Egylet Heti Érte- 
sítője. XXI. évf., 15—17. sz. Budapest, 1902. — 5 old. (4"), magyar. 
Miután szerző hivatalos statisztikai adatokból kimutatja, hogy az 1900. év- 
ben 2:6 millió K-t adtunk ki külföldi kőzetanyagokért, azt a kérdést teszi 
föl, vajjon megvan-e nekünk idehaza az a kőzetanyag, a melyért pénzünket 
a külföldnek adtuk vagy sem? Olyan-e az, vagy legalább hasonló-e ahhoz, 
a mit mi rendesen be szoktunk hozni? És most sorra veszi a fontosabb 
hazai dísz- és építőköveket és kimutatja róluk, hogy igenis kiállják a ver- 
senyt a külföldiekkel. A fehér márványt a felső Bisztra-völgyben már Tfraja- 
nus római császár legiói fejtették; a biharmegyei Kiskóhban oly durvaszemű, 
bágyadt fehérszínű félesége fordul elő, mely HERz bey szerint az egyptomi régi 
műemlékek restaurálása alkalmával a fehér antigue márvány pótlására leg- 
alkalmasabb lett volna; a szárhegyi márvány szinével és szövetének finom- 
szeműségével bátran versenyezhetne a carrarai ú. n. Statuario I-gyel. Szines 
márványokkal Magyarország a tiszta feketétől, mely a belgiumival vetekedik, 
a legvilágosabb chamosszínűig minden színárnyalatban rendelkezik, úgy hogy 
e tekintetben a külföld behozatalára egyáltalán nem szorulnánk. FEdesvizi 
mészkő szintén van több ponton és jó minőségben, pl. Gyertyános, Bán- 
patak stb. ép úgy granit is. A magyar malomkövek (Sárospatakon, Bereg- 
szászon hydroguarezit, Ujbányán guarczos rhyolith, Sukoron fehér guarez stb.) 
a külföldön oly híresek, hogy sokat ki is szoktunk vinni belőle. Ép azért 
érthetlen, hogy 1900-ban 142,304 K-ért volt behozatalunk. Andesitek bősége- 
sen fordulnak elő hazánkban. Szinyérváralján például kellemes feketésbarna, 
tömör pyroxenandesit van, mely könnyen faragható és kitünően fényezhető, 
tükröző fényét pedig évekig megtartja. Kellőkép megválogatva monumentális 
czélokra is lehetne használni. A basalt mindinkább kiszorítja a mauthauseni 
gránitot, mint kövezőanyagot; bányászata ez idő szerint nálunk Zalamegyében 
és Lukareczen (Temes m.) legvirágzóbb. A gneisz, csillámpala, phyllit agyag- 
pala általában csak helyi érdekű, egyedül az agyagpala nagyobb fontosságú. 
Két hazai palaelőfordulásunk közül a máriavölgyi (Pozsony m.) liaskorú agyag- 
pala mésztartalmánál fogva fedőpalának ugyan nem, de igenis palatábla és 
palavesző gyártására igen alkalmas; míg a másikat, a Bükk carbonkorú 
paláját rendkívül csekély mésztartalma épen fedőmunkálatokra teszi alkalmassá. 
Rhwyolith-, dacit és andesíittufáink közül jelesebbek a hegyaljai rhyolithtufák, 
melyekből a kassai dóm épült. Homokkő igen sok van; legjobbak az eoczén- 
korú váczvidéki és beszterezebányai homokköveink. Konglomerát, mely, ha 
guarczos kötőanyagú, igen tartós építőkő, szintén sokféle van. A karánsebes— 
orsovai vasútvonal műszaki építményei, pl. krassószörénymegyei vörös dias 
kkonglomerátból készültek. GÜEL VI 
15" 
