IRODALOM. 231 
idejűleg, az őshegységet függélyesen emelő erő is közreműkö- 
dött, akkor a Tátra geologiai szerkezetében mutatkozó sajátosságokat meg 
lehetne magyarázni. 
IV. Sokkal tisztábban, mint számos más hegységben, látható a Tátrában 
a jégkorszakban történt eljegesedés s a kahrvölgyek, meg tavak képződése 
közötti szoros összefüggés. Míg a kahrvölgyek az északi oldalon 1700 m. 
magasan fekszenék, addig a déli oldalon átlagban 300 m-rel magasabban 
találhatók. A. glecserek északon csak négy völgyben érik el az előhegységet; 
a déli oldalon azonban messze benyúltak abba s itt összefüggő jégtömeget 
alkottak, melyből egy hosszú ívalakú 80—150 m. magas végmoréna képződött, 
mely 900 m-re nyúlik alá. E zárt végmorénán belül kb. 1100 m. magasság- 
ban kisebb végmorénák vannak. Günn WV; 
(6.) UHLrG VikroR : Adatok a Fátrakriván-hegység geologiájához. Denkschr. 
d. k. Akad. d. Wissensch. math.-naturw. Klasse. LXXII. k. Wien 1902. — 
43 old. (49), 1 geologiai térkép, 3 profiltábla, szövegközi ábrák, német. 
A Tátrának szerzőtől való tanulmányozása e hegység geologiai szerkeze- 
tét és összetételét sok tekintetben új szinben tüntette föl és így kívánatosnak 
mutatkozott annak kipuhatolása, vajjon és mennyire állanak az itt elért ered- 
mények a nyugati és központi Kárpátok más részeiről. A Tátrához való csat- 
lakozásra mindenekelőtt a Fátrakriván vagy Kiskriván-hegység 
látszott alkalmasnak, mert mint a Tátra nyugati szomszédja a centrális mag 
vak ugyanazon zónájához tartozik és keleti végén hasonlóan végződik haránt 
vonalban, mint a Tátra a nyugati végén. 
Sötratigraphiai tekintetben következők az elért főeredmények, me- 
lyek egyszersmind a Tátrától való különbségeket is jelzik. Mindenekelőtt ki 
kell emelni, hogy a Fátrakriván-hegység perm-mesozoi lerakódásai kizár ó- 
lag subtátrai faciesben vannak kiképződve és hogy ennek következté- 
ben itt egy magas- és subtátrai faciesterületre való különválás, a mint az a 
Tátrában megvan, nem áll fenn. A triasdolomit felső részében fellépő fehér- 
likacsos homokkő (x:Lunzi homokkőóős) annak egy vastagabb alsó, (kagy- 
lósmész-dolomit és kagylósmész) és egy kevésbé vastag felső seriesre (felső- 
trias-dolomit) való taglalását vonja maga után. A kösseni rétegek mészpado- 
kat tartalmaznak pentacrinus-nyelekkel, de sokkal szegényebbek fossiliákban, 
mint a Tátrában. A gresteni rétegek. szürke, homokos, belemnita tartalmú 
ecrinoidás mészkőtől vannak képviselve, a mely petrographiailag a Tátra 
pisanahomokköve és a nyugati Kárpátok (Kis-Kárpátok, Trencséni hegység 
stb.) gresteni rétegeinek crinoidás mészkövei között, de az utóbbi typushoz 
sokkal közelebb áll. A liasképződményben szürke, foltos mészkövek uralkod- 
nak, a melyek rendkívül szabályos padokban rakódtak le és fekete szarukőó- 
lencséket és számos belemnitet tartalmaznak. A jurai rétegsorozat ép úgy 
mint a Tátrában, a Fátrakriván-hegységben is mutat vörös és zöldes szaru- 
köves mészkövekből, gumós meszekből és szaruköves palákból álló zónát, míg 
azonban e facies a Tátrában a felső-liashoz sorakozik, addig itt a felső-jurá- 
ban lép föl. A vörös felső-jurakorú gumós mészkövek imbricált aptychusokat 
