19 
934 IRODALOM. 
(8.) VETTERS HERMANN : Előzetes jelentés a Kis- Kárpátokban az 1902. év 
nyarán eszközölt vizsgálódásokról. Verhandl. d. k. k. geologisechen 
teichsanstalt. 1902, 16. sz. Wien, 10. old. német. 
Az átvizsgált terület magába foglalja a Kis-Kárpátoknak a régibb szer 
zőktől Pernek— Losonczi mészvonulatnak jelzett szakaszát, továbbá a vörös 
homokkövek és melaphyrok övét és a tőle É-ra fekvő mészterület, az ú. n. 
Fehér-Hegység, egy részét. 
A stratigraphiai viszonyokat tekintve, a Kis-Kárpátokban — hasonlóan, 
mint UHniG tanár azt a Tátrára nézve kimutatta — két területet kell az üle- 
dékek különböző kiképződése szerint megkülönböztetni: egy külsőt, a melyben 
a trias gazdagon van kifejlődve és így a permtől a triasig a rétegsorozat való- 
szinűleg nem szenvedett megszakítást, — és egy belsőt, hol a trias hiányzik 
és a permi guarczitokra azonnal a lias-jura következik; vagy UHriG elnevezé- 
seivel élve: egy subtátrai és egy magastátrai terület. A Tátrában meglévő 
viszonyokkal való megegyezés abban is mutatkozik, hogy a kristályos alap- 
hegységet csak a magastátrai (belső) régióban lehet találni, míg a subtátrai 
területen az anticlinálisokon mint legalsóbb tagok a középső trias és a perm- 
alsótrias series bukkannak elő. 
A közelebbről nem vizsgált kristályos alaphegységben gránitokon, 
amphiboliteken stb. kívül kristályos palák vannak jelen. 
Az alaphegységre mint legidősebb tagja a rétegsorozatnak a guarczitok 
telepüinek, a melyek a magastátrai területen nagy kiterjedéssel birnak s gyak- 
ran conglomeratszerű kifejlődést mutatnak. A subtátrai régióban is előfordul- 
nak, de itt nehezen különíthetők el az alsótrias homokköveitől. Korukra 
nézve biztos adatok nincsenek, de valószinűleg a permbe . tartoznak. 
A triaskorú képződmények, melyek csak a külső regióra szorítkoz- 
nak, gazdagon vannak kifejlődve, úgy hogy egy további tagolás alsó triasra 
(Werfeni rétegek) középső és felső triasra (tarka keuper és kösseni rétegek) 
lehetséges. 
Az alsó trias a homokkőzóna nagy részét foglalja magába és a perm- 
től el nem választható, úgy hogy azzal mint alsótrias-permi series össze 
kellett foglalni. A guarczitokon kívül vörös, ritkábban szürke homokkövekből, 
homokos, agyagos, csillámdús vörös és szürke palákból és elvétve sejtes mész- 
ből áll. A palákban a Hlinini hegyen Myacites fassaensis, Wirrm., Myophoria 
costata, ZENK. és (revillia sp. fordul elő. A melaphyrok kisebb kúpok alakjában 
emelkednek ki a többnyire lágyabb homokkövekből, 
A középső trias a subtátrai terület legnagyobb részét foglalja el. 
Egész nagy vonulata sötét, helyenkint dolomitos meszekből áll, melyeket az 
északi szélén sejtes mészkövek kisérnek, A sötét mészkőből fossiliák ugyan 
nem kerültek, de kora a keupernek állandó reátelepüléséből fölismerhető. 
A Vajarskán világoskék vagy fehér mész van a sötét mészkövekre települve, 
a melyet Paur Wetterling-mésznek nevezett el és a Havranaskala-mészszel és 
a Fehér hegység dolomitjával együtt a neocomhoz számított. Mind a három- 
ban azonban előfordul a triaskorú Gyroporella aegualis, GüMB., úgy hogy tehát 
e képződményeket is a középső triasba kell sorozni. 
ge a a Aha 
