IRODALOM. 935 
A keupeér a visoka—gedelli vonulat északi lejtőjén megszakítás nélküli 
vonulatot képez és kiképződésében az északnémetországi felsőtriasra emlékez- 
tet. Tarka keuperrétegek ezek, melyet UHniG a Tátrában is megtalált; vörös, 
ritkábban piszkos zöldes vagy ibolyaszinű, agyagos palák, betelepedett guar- 
czit-, homokkő- és dolomitpadokkal. 
A keuper rétegeire több ponton a fossiliákban gazdag kösseni rétegek 
kárpáti faciese van települve; sötétszürke, világos színnel máló mészkövek, 
melyek vagy mint lithodendron-meszek vannak kiképződve vagy pedig brachio- 
podákban és kagylókban, különösen Terebratula gregariában gazdagok. 
A lias-jura-korú képződmények úgy a sub-, mint a magastátrai régió- 
ban el vannak terjedve; különösen az utóbbiban foglalnak el nagy teret. A két 
terület liasz-jurája között vannak bizonyos petrographiai különbségek, de nem 
hiányoznak az átmenetek sem. A subtátrai területen e képződmények a belső 
redők synelináléit alkotják. Részben vörös vagy szürke crinoida-mészkövek, 
részint pedig világos szürke, helyenkint vörös és fehér szarúköves meszek ; 
ritkábbak sötét mészkövek. Fossiliák bennük ritkák. 
A magastátrai zónában a lias-jurarétegeket több helyütt finompalás, sötét, 
gyakran agyagos mészpalák képviselik, felületükön sokszor sericites fénynyel. 
Neocom nem volt biztosan kimutatható, de nincs teljesen kizárva, hogy 
a foltos márgák legfelsőbb fekvőikben neocomot is tartalmaznak. 
Az idősebb képződményekhez közvetetlenül egy nammulitos és alveolinás 
mészkövekből, konglomerátokból és homokkövekből álló eoczén vonulat simul. 
A hegység tektónikájában a sub- és magastátrai régiók között különb- 
ségek mutatkoznak. Az elsőben ugyanis világosan felismerhető redők van- 
nak, a melyek a középső szár szétszakadása után pikkelyszerűen egymásra 
vannak tolva. Két ilyen ráncz ismerhető fel. A magastátrai területben ellen- 
ben csak a subtátrai zóna felé mutatkozik egy ránezszerű vonulat, míg a 
többi része határozott vetődéses terület. 
A Kis-Kárpátok tehát nagy hasonlatosságot mutatnak a Magas-Tátrá- 
hoz, a hogy UHura leírta. Ez a hasonlóság kifejezésre jut a magas- és sub- 
tátrai terület jelentésében — a melyre itt Unricnak a Magas-Tátrára mondott 
magyarázata szintén alkalmazható, — továbbá a két hegység tektonikai föl- 
építésében és a nummulit-conglomeratok egyenlő kiképződésében. GüÜLrL V. 
(9.) Sixrzow J.: Nehány megjegyzés a congeritarétegekról. (Mémoires 
d. VUniversité d. 1. Nouvelle-Russie, Odessa. Vol. 79. pp. 253—262. 
Oroszul.) 
A fenti czikkben a szerző magyarországi, romániai és déloroszországi 
pontusi rétegekben előforduló nehány kövület azonosságáról tesz említést, 
melyek alapján arra az eredményre jutott, hogy az Odessa mellett levő Ku- 
jalnik-rétegek a Romániában előforduló berbesti, és cucesti lerakodásokkal 
párhuzamosíthatók, és hogy az odessai mészkő a radmanesti szintnek 
felel meg. Honrusirzxky H. 
