IRODALOM. 937 
ból állanak s rajtuk mindössze a következő 7 új formát észlelte : z (1314. 
7 (1131, 7277). 0 (142), 4 (11.20.20), w(7.8.104, 9 (7.18.9. 
Az egyszerű kristályok táblás és oszlopos termetűek, közös jellemző 
tulajdonságuk, hogy a brachydómák lapjai érdesek, míg a prizmák rendkívül 
fényesek. 
Az ikerkristályok, — a melyekhez hasonló ceyloni példányok még eddig- 
elé nem ismeretesek, — kétfélék. Az egyik typust képviseli egy négy egyén- 
ből, a másik typust egy öt egyénből álló iker. Mind a kettő igen alkalmas 
annak eldöntésére, vajjon az ikerképződés juxtapositiós-, avagy penetrátiós-e. 
A négy egyénből álló iker egyénei X módjára nőttek össze; tekintve 
tehát azt, hogy az ezek által bezárt tompa szög a két oldalon különböző 
obser: calc : 
(040) Ea) 005515 609 48" 8" 
(010) . (010) — 582 39" 582 23" 44." 
a penetrátiós ikerösszenövés ki van zárva, mivel ebben az esetben e két szög 
értéke egyforma lenne. Bizonyítja ezt még az is, hogy a közös a 1100) makro- 
véglap a két szemben fekvő egyén ax 1101 ) makrodóma lapjaival nem képez 
egy övet, a minek pedig penetrátió esetében meg kellene lennie. 
Előbbivel teljesen azonos eredményre vezetett az öt egyénből álló iker- 
kristály vizsgálata is, a hol az o.o—(111). (111) lappárok csupán benyuló 
szögeket képeznek, melynek értéke. MÉ 
observ : caleul : 
09 34/4 0034 
Tekintve azt, hogy a juxtaposítiós ikerösszenövésnél a nevezett lappárok 
öt egymás után következő benyuló s csak egy kiugró szöget képeznek, pene- 
trátió esetében pedig két egyforma nagy benyuló szög után egy kiugrót, majd 
ismét két benyúló és egy kiugró szöget, nyilván való, hogy az ikerössze- 
növés juxtapositiós. — Bizonyítja ezt egyébként még az is, hogy a szemben 
fekvő egyének c 1001 / és (101) lapjai a közös a 11007 makróvéglappal nem 
képeznek egy övet. GüLrL V. 
(12.) Zimányi KáRory: Ásvány-előfordulások Rézbányáról és vidékéről. 
Magyar Chemiai Folyóirat VIII. köt. 5. füz. 65. 1. és 6. füz. 81. 1. 
Budapest, 1902. — 8 oldal, 9 ábra ; — magyar. Németül: Mineralogische 
Mitteilungen. Zeitschr. f. Kryst. u. Min. XXXVI. Bd. p. 252. 
1. Cerussit és pyromorphit Tarkaiczáról Biharmegyében : 1890. és 1891. 
években Tarkaiczán szürkés guarczit-homokkőben (dyas) pyromorphit, cerussit 
és galenitből álló érczes fészkeket találtak. 
Szerző e fészkekből származó cerussiteket vizsgált meg kristálytanilag s 
azt találta, hogy ezek két typusnak felelnek meg. Az egyik typus kristályai fehé- 
rek, áttetszők és a (010.001] öv lapjainak túlnyomó kifejlődése folytán oszlo- 
posak. Gyakran fekete limonit-kéreg vonja be őket, a melyre némely esetben 
ismét cerussit telepedett. Lapjai erősen fényesek, főként a prizmák, pyramisok 
