IRODALOM. 939 
koriabbak azok, melyeken a másodrendű pyramisok 12049 és 1601; vannak 
túlnyomóan kifejlődve. 
Az egyszerű kristályok ritkák, ellenben gyakoriak az ikrek, a melyeken 
három törvényt lehetett megkülönböztetni : 
a) Ikerlap az elsőrendű alapsphenoid egy lapja, mint a botesi iker- 
kristályoknál. De míg ezeknél a szabályszerűség nem vehető ki mindig élesen, 
addig a kapnikbányai ikreknél a -- és — sphenoidok feltünő különbsége 
miatt, igen jól látható. Az ikerállásban levő egyének ezen ikerlaphoz nem 
symmetriásak. j 
A jellemző ikerszög értéke : 
observ. calc. 
(AAA A EE) E 33 KON 9720 
Szerző e törvény szerint egy penetrátiós ikret is talált. 
b) Ikersík: a másodrendű alappyramis e — 1101) egy lapja; az iker- 
állásban levő egyének e laphoz symmetriásak. 
c) Ikertengely a (201) másodrendü pyramisnak egy sarkéle, a melyre 
az ikersík merőleges. 
3. A selmeczbányai chalkopyritek többnyire nagyok, torzultak. Lapjaik 
homályosak, barnák majd feketék s erősen rostozottak. Észlelt formák száma 17, 
melyek közül három: x(525)", z(AItjr, x(10.4.7)" új. Ezeken kívül van 
még néhány biztosan meg nem állapítható forma 18. 
Habitusukat illetőleg leggyakoriabbak a sphenoidos (x vi 1 1 szerint), vagy 
pyramisos (e 1101) szerint) termetű kristályok. Tulnyomó részük iker, de 
csak ama törvény szerint, a hol az ikersik az alapsphenoid egy lapja. 
[urra A. 
(14.) SvEss Epvagp: Über heisse Owuellen. (Internationale Mineralguellen- 
Zeitung 1902, Nr. 55, 56. Wien.) 
" A fenti czikkben a szerző leginkább a karlsbadi hévforrások keletkezésére 
és eredetére szorítkozik. Mindenekelőtt azon theoriáról tesz említést, a mely 
szerint a víznek hőmérséklete alapján a hévforrások mélységét ki lehet szá- 
mítani, és másodszor azon rétegek minőségére lehet következtetni, a melye- 
ken az illető víz keresztül hatol. Az utóbbit a víznek echémiai összetételéből 
iparkodnak kimagyarázni. A szerző szerint pedig az ilyen magyarázatok ren- 
desen alaptalanok, mert a víznek hőmérsékletéből és chémiai összetételéből 
sem azt nem lehet kimagyarázni, hogy a víz milyen mélységből fakad, sem 
azt, hogy milyen rétegeken hatol keresztül. És ezt az igazságot a karlsbadi 
hévforrás történetéből magyarázza ki. 
Már HaAvER, HocHSTETTER és WorrF vizsgálatai alapján kiderült, hogy 
Karlsbad környékén, az ottani gránit területen nem lehet megállapítani azon 
rétegeket, a melyeken az állítólagos átszüremlő víz keresztül hatol. 
DLAVBE szerint is ez idő szerint még rejtély, hogy a sok kibugyogó for- 
rásvízbe honnan kerül a sok kénsavas mész. 
Ép így nem tudják LupwiG és MAUuTNER azt sem megmagyarázni, hogy 
a vízben lévő sok natrium honnan eredhet. Ők azt kezdik sejteni, hogy az 
