300 3 TREITZ PÉTER 
A sülyedés a mai medertől 20—25 Km-nyi távolságban kezdődik s a me- 
der felé növekszik. 
Ha az altalajban kisebb vastagságú agyagrétegek alatt szilárd állo- 
mányú kőzet fekszik, az a terület az általános sülyedésben nem vesz részt 
és a környezetből hamar ki fog emelkedni. 
Ezek az okok, a melyek alapján meg lehet magyarázni, hogy a Du- 
nántul löszszel födött pontusi agyag- és márgákból álló halmai oly magasra 
kiemelkedtek a Nagy-Alföld sikjai fölé. 
Diluvium. 
Az aldunai szorosan beállott emelkedés ujra felduzzasztotta a tó 
vizét úgy, hogy a diluvium első idejében sokkal magasabb a belföldi tó 
vízszine, mint a levantei tóé volt. Hz időben hazánk medenczéit két na- 
gyobb tó borította, a melyek egymással több csatornán összefüggésben vol- 
tak s a tükréből a dunántúli hegyhátak szigetként emelkedtek ki. 
A Kis-Alföldet borító tó vize a következő medreken át folyt le a 
Nagy-Alföld tavába: 1. a visegrádi hegyszoroson; 2. a moóri völgyön; 
3. a mai Dráva völgyén át. A vízfolyások mentét mindenütt kavics és 
homoklerakódások jelzik, torkolatuknál pedig hatalmas törmelékkúpok 
épültek fel. 
A törmelékkúpok lerakódása már a levantei korban kezdődött s a 
dilauviumban is folytonosan tartott. Ilyen törmelékkúpokat találunk Du- 
nántúl Párndorfnál, a Kis-Kárpátokon áttörő víz torkolatánál; Köszeg és 
Vasvár között, mely utóbbi egész Zalaszentmihályig lehúzódik ; ennek foly- 
tatása az a nagyterjedelmű homoklerakódás, a mely a Balaton déli csú- 
csától egész a Dráva völgyébe nyulik. 
A Duna-Tisza közén, a visegrádi hegyszoroson áttörő vizek, Maglód- 
tól Szt-Lőrinczig huzódó törmelékkúpot raktak le. A Bakony és Vértes 
hegységen áttörő vizek Dunavecse és Kunszentmiklós között, továbbá 
Dunapataj mellett ömlöttek a tóba és itt raktak le nagy, kavicsos anyagú 
törmelékkúpokat, melyeknek tengelye északnyugatnak irányult, alsó széle 
pedig délkelet felé terjedt szét. 
A Rába völgyén haladó vízfolyás a völgy felett nagyterjedelmű 
kavicsrétegeket rakott le, míg délfelé az anyag finomabb lesz s a Balaton 
déli csúcsán alól már csak tiszta homoklerakódást találni, mely egész a 
Dráva völgyébe lehuzódik s ezen keresztül Apatinnál jut bele a tóba. 
A torkolatnál hatalmas homoktörmelékkúp épült föl, ennek maradványa 
azon homoksáv, mely a mai Duna medrét keskeny szegélyként Apatintól 
Ujvidékig követi. 
A Duna-Tisza közén legnevezetesebb azon törmelékkúp, melyet a 
Duna völgyében Dunapataj fölött találunk. Ezt a kavicskúpot egy oly víz 
