A DUNA-TISZA KÖZÉNEK AGROGKOLOGIAI LEIRÁSA. 301 
hordta, a mely Dunaföldvár és Paks között ömlött a tóba. A torkolat 
Dunapatajhoz volt közel, csak itt találunk a felszinen kavicsot, míg in- 
nen délfelé az anyag mind finomabb lesz s a Kalocsa—kiskőrösi vasut 
mentén már csak murvás homok van, ezt azonban még a Kiskőrös— Baja 
közötti löszfalban, a lösz alatt is, megtalálhatjuk, azon a helyen, a hol a 
Dunapatajtól Jankováczig huzott vonal a löszfalat metszi. A Jankovácz— 
Baja között elterülő hatalmas homoklerakódás ezen törmelékkúpnak alsó 
peremét alkotja. Kalocsánál a kavicsréteg 15 m. mélyen fekszik, felette 
hasonló murvás réteg van, mint Dunapatajnál, s ez is nyilván még ugyan- 
azon törmelékkúphoz tartozik, csakhogy az alsóbb rétegeivel van össze- 
függésben. A törmelékkúpot a Duna a legujabb időben elmosta, több he- 
lyen megszakította, s most csak egyes megmaradt szigetek láthatók belőle. 
Dunapatajnál van egy kavicssziget, Szakmárnál és Kalocsa alatt több 
homok és murvás homoksziget, melyek szintén a törmelékkúphoz tartoz- 
tak s utólagosan lettek tőle elválasztva. 
A második nagyobb törmelékkúpot Kunszentmiklós és Solt között 
találjuk, a mely szinte az első löszlerakódása után és a második lösz- 
lerakodása előtt keletkezett, mert a Solt fölött lévő hegyen is csak egy 
löszréteget találunk, mely alatt murvás homok és homokrétegek feküsz- 
nek. Ezen felső törmelékkúpnak tengelye szintén északnyugat-délkelet 
felé irányul s nyilván az ercsii kavicsokkal volt összefüggésben, mely 
összefüggést azonban az új Duna elmosta. A kavics Ercsinél 105 m. ma- 
gasan fekszik, Harasztinál és Dunavecsénél 2—6 m., Fülöpszállás körül 
15—20 m. mélyen a felszin alatt. Minél tovább megyünk kelet felé, 
annál finomabb a törmelékkúp anyaga. A fülöpszállási nagy viízereken 
túl már tiszta murvás futóhomokot találunk, melyet a szél ezen törme- 
lékkúpból hajtott fel buczkákká. 
A felszínen délkeletnek haladó 15—20 m. magas buczkák anyaga 
főként ebből a felső törmelékkúpból származik, melyben már sok újabb- 
kori, a Duna alluviális medréből kifujt homok 18 keveredett. 
A Duna ma csak Dunavecséig szállit medrében kavicsot, e helytől 
délre már csak murvát találunk a mederben. A Kalocsa felett lévő kavics 
tehát, eltekintve fekvésének tengerszíni magasságától, már azért sem 
származhatott Budapest felől jövő vízből, mert ez időben még a Duna- 
meder e részen is tóban feküdt, a melyben a nagy víz ereje is megcsap- 
pan, úgy hogy ez csak homokot képes szállítni. 
A nagymennyiségü víz az aldunai mészkőgátot nagyon erősen kop- 
tatta s a tó tükre a gát felszínének sülyedésével szintén egyenletesen 
sülyedt. A tóból mindig több és több rész maradt vissza szárazföldnek. 
A diluvium elején kezdődik Hurópa középső részén — melybe ha- 
zánk egész területe is beleesik — a nagy löszlerakódás. Francziaország- 
tól Oroszországig a nagy völgyeket és medenczéket, ezeknek peremét 
